Sajtószemle / Figyelő / Tallózó ● 2013. április
http://www.oslovma.hu/01-Imro-Ment/ImroInfo/2013/Im13Hu04.rtf
http://www.oslovma.hu/index.php/sk/magyarul/170-magyarul1-magyarul1/999-sajtoszemle-figyelo-tallozo-2013-aprilis
Szlovák, mint idegen nyelv - Szlovákiába látogat Ferenc pápa? - Kitelepítettek emléknapja - Módosul a köznevelési törvény - Kihirdették a választási eljárási törvényt - „Táblákat összetörni nagyon egyszerű dolog” - Ti beszéltek autonómiáról? - Lajčák: Nem múló jelenség a szlovák-magyar kapcsolatok javulása - A 2011. évi népszámlálás eredményei - „Mindennek megéri vallani magunkat, csak magyarnak nem” - Többen vallották meg nemzetiségi identitásukat - 1500 „titkos“ szlovák-magyar állampolgár lehet - El lehet-e csalni a választásokat a határon túlról? - Martonyi: Nincs területi követelése Magyarországnak - Varázslatos szlovák konyha - Ízőrzők: Tótkomlós, Dunaegyháza, Kisnána, Domoszló - Haluskafőzés a mezőberényi szlovákoknál
Imrich Fuhl válogatásában
Tetszik
Szlovák, mint idegen nyelv - új javaslat Pozsonyból
2013. április 23. - (Duna Híradó)
A szlovák idegen nyelvként való tanítását javasolja a pozsonyi oktatásügyi minisztérium. - Egy most készült jelentés rámutat arra, hogy egy gyereknek csak egyetlen anyanyelve lehet, a magyar gyerekek esetében pedig ez a magyar. Azt írják: a szlovák nyelvet ezért - az eddigi gyakorlattal ellentétben - idegen nyelvként kellene oktatni. A pozsonyi magyar iskolában akár a tavaszi virágok neveit is külön meg kell tanítani, mert sok gyerek nem ismeri. A tanárok szerint a legtöbb felvidéki magyar diáknak a nyelv alapjaival is gondja van. Ezt az oktatási tárca most készült jelentése is megerősíti. Ezért egy javaslatot dolgoztak ki, hogy a magyar iskolákban az államnyelvet, a szlovákot az angolhoz, némethez hasonlóan oktassák. „Az anyag parlamenti elfogadása azt jelenti majd, hogy megváltozik a szlovák nyelv státusza. Tehát a magyar iskolák diákjai úgy tanulnák a szlovákot, mint egy idegen nyelvet” - mondta az oktatási tárca munkatársa. A pedagógusok szerint ehhez a tankönyveket is újra kell írni. A mostani szlovák nyelv és irodalomkönyv például gyakran tartalmaz irodalmi szövegeket vagy tájszavakat, amelyeket a magyar kisgyerekek nem érthetnek. „A bővítő feladatok, a nyelvtani részek jobban kellene, hogy hasonlítsanak a német és angol mostani, modern követelményeknek megfelelő és tényleg a gyerek érdeklődését felkeltő tankönyvekhez” - nyilatkozta egy tanító. A minisztériumi jelentés kitér magyar iskolákban vezetett kötelező kétnyelvű naplóra is. A tárca azt javasolja, hogy ezt a jövőben csak szlovákul vezessék.
Magyarka a bordélyházban
Szerbek és szlovákok, magyarok és németek, romák és zsidók mind itt élnek bennünk, mi vagyunk ők, és ők azok, akik bennünk mozdulnak. Ha van, ha lesz bátorságunk, hogy ezt tudjuk, szeressük és használjuk, akkor a lehető legjobbat tesszük magunkkal és a nemzetünkkel is...
http://nol.hu/kult/20130423-magyarka_a_bordelyhazban
Ősszel Szlovákiába látogat Ferenc pápa?
2013. április 22. - (bumm / sita)
Ősszel Szlovákiába látogat Ferenc pápa?A szlovákiai püspökök még Ferenc pápa elődjét, XVI. Benedek pápát hívták meg Szlovákiába a 2013-ban zajló Cirill és Metód ünnepségekre. A júliusban esedékes ünnepségekre azonban Ferenc sem jön el. Július 5-én tartják Szent Cirill és Metód napját, ekkor biztosan nem, egy későbbi időpontban azonban elképzelhető, hogy meglátogatja Szlovákiát az új pápa. Federic Lombardi a Szentszék szóvivőjének tájékoztatása szerint a pápa megválasztsát követően először Brazíliát látogatja meg júliusban, ahol a Ifjúsági világtalálkozón vesz részt. A SITA hírügynökség szerint ugyanakkor elképzelhető, hogy az ősz folyamán felkeresi Szlováikiát a pápa, mégpedig szeptember 15-én, a Hétfájdalmú Szűzanya ünnepén, ami Szlovákiában hivatalos ünnepnapnak, ezáltal munkaszüneti napnak számít. Állítólag Benedek pápa is ezen a napon tervezte megejteni látogatását. A szlovák püspökök eredetileg XVI Benedeket hívták meg a jubileumi évvel kapcsolatban, Pozsony, Zsolna, Nyitra és Eperjes városába. Ferenc pápának a Szlovákiai Püspöki Konferencia április elején küldte el a meghívót. Robert Fico szlovák kormányfő ugyanakkor már Benedek pápa lemondását bejelentő nyilatkozatát követően arról beszélt - még Ferenc pápa megválasztása előtt - hogy „egyfajta esély és felhívás számunkra” az új pápaválasztás. „Amint megválasztják az új pápát, megkeressük kérdésünkkel, hogy hajlandó-e támogatni ennek a jelentős évfordulónak az ünnepségeit, és remélem, hogy pozitív választ kapunk” - monda Fico februárban. Szerinte ugyanis úgy tűnt, hogy nem fért bele XVI. Benedek sűrű programjába, hogy 2013-ban Szlovákiába látogasson. Lemondásából viszont a miniszterelnök szerint az a lehetőség kínálkozik, hogy utódját megkérhesse, jöjjön el a bizánci hittérítők 1150. évfordulójának megünneplésére. Az új pápának a szlovák köztársasági elnök is meghívót küldött, kinevezése másnapján, a két bizánci hittérítő megünneplésére. Idén ünneplik ugyanis Szent Cirill és Metód hittérítők a mai Szlovákia területére érkezésének 1150., valamint Szlovákia létrejöttének 20. évfordulóját.
Kamerákat helyeznek el a szlovák iskolákban?
2013. április 22. - (vilagszam.hu)
Az oktatásügy jelentős problémája, hogy nem fordít kell figyelmet a tanulók, a tanárok és az iskola személyzetének biztonságára, - állítja a szlovák oktatásügyi minisztérium legújabb jelentése, melyet Dušan Čaplovič miniszter terjesztett a kormány elé. A drog és az alkohol fogyasztása nem ritka a fiatalabb gyerekeknél, ennek ellenére az iskolák nincsenek semmilyen olyan eszközzel felszerelve, ami védené a diákok és a tanárok biztonságát. Az oktatásügyi minisztérium épp ezért fontolgatja, hogy kamerákat alkalmaz. „Nem árthat a dolgoknak, ha nyilvános helyeken lesznek elhelyezve a kamerák, például az öltözőkben vagy az iskolai étteremben. A diákoknak meg kell tanulniuk jól viselkedni attól függetlenül, hogy figyelik-e őket a kamerák, vagy sem” - jelentette ki a SITA hírügynökségnek Eva Smiková pszichológus. Véleménye szerint a kamerás rendszer bevezetése segíthetne növelni a létesítmények biztonságát, vagy megakadályozni a lopásokat és baleseteket. Több szlovákiai iskolának már van tapasztalata a kamerákkal, a pozsonyi Ladislav Novomeský gimnázium igazgatóhelyettese, Igor Dian szerint például a rendszer bevezetése óta nagyobb lett a rend, kevesebb a telefirkált pad és a folyosói rendbontás. A jogvédő hivatalok viszont arra figyelmeztetnek, hogy a hasonló intézkedések foganatosításához a polgári törvénykönyv szerint kell eljárni, azaz a felvételeket csak az érintettek beleegyezésével készíthetik el és használhatják fel. Az iskola előtti és körüli területek monitorozásához nincs szükség engedélyre, viszont fel kell tüntetni, hogy az érintett terület megfigyelés alatt áll - állítják a jogi szakemberek.
Kevesebb szlovák megy üdülni
2013. április 22. - (mti)
Szlovákiában az idén kevesebben mennek üdülni, mint tavaly, a legtöbben anyagi helyzetükre hivatkozva tesznek le az utazásról - derült ki az Eurobarometer friss felméréséből. Míg 2012-ben a szlovák lakosság háromnegyede engedte meg magának, hogy hosszabb-rövidebb időre üdülni menjen, az idén ezt már csak mintegy kétharmaduk tervezi. A nyári üdülésről minden második válaszoló anyagi okok miatt kénytelen eltekinteni, további 20 százalékuk magánéleti okok miatt, több mint 10 százalékuk pedig munkahelyi kötelességeire és időhiányra hivatkozva teszi ezt. Az idei nyaralást nélkülözni kénytelenek több mint fele mondta azt, hogy döntését főként anyagi helyzetének alakulása befolyásolta, további egyharmaduk azonban bár kevesebb pénzt költhet a nyaralásra, nem mond le róla, inkább módosítja eredeti terveit, s vagy rövidebb időt tölt majd üdüléssel, vagy olcsóbb helyet választ. Ezzel szemben a szlovákok egyharmadának az anyagi helyzet változása miatt nem kell változtatnia üdülési tervein. A szlovákok legnagyobb része az ország határain belül készül üdülni. A külföldi utazást tervezők körében az európai célországok közül az idén ismét Horvátország a legnépszerűbb, a megkérdezettek egyötöde tervezi, hogy ott tölti nyári szabadságát.
Megvonnák a „magasabb jövedelműektől” a családi pótlékot Szlovákiában
2013. április 22. - (mti)
Szűkítené a gyermekek után járó állami támogatások kedvezményezettjeinek körét a jövő évtől a szlovák pénzügyi tárca - közölte a pozsonyi Pravda hétfőn. A tervezett intézkedés a független szlovák lap szerint a családi pótlékra, a gyermek születése után járó egyszeri állami támogatásra, a gyermekgondozási segélyre, illetve a gyermeket nevelők adókedvezményére vonatkozna, és a szaktárca megfogalmazása szerint a magasabb jövedelmű szülőket érintené. A jövő évi költségvetésben a kormánynak félmilliárd euróval kell csökkentenie a közkiadásokat az ideihez képest, ha tartani kívánja azt a vállalását, hogy a GDP-arányosan 0,4 százalékponttal csökkenti a büdzsé idén 3 százalékosra tervezett hiányát. Peter Kazimír pénzügyminiszter jelezte: a szociális juttatások költségvetési fejezetének csökkentésével akarja megoldani az 500 millió eurós lefaragás felét. Szlovákiában az állam megközelítőleg évi 700 millió eurót fizet ki idén a gyermekek után járó szociális támogatásokra. Ebből az összegből több mint 300 millió eurót a családi pótlék, csaknem 350 milliót a gyermekgondozási segély, közel 45 milliót pedig a gyermek születés után járó egyszeri állami támogatás tesz ki. Azt, hogy az állami juttatások kedvezményezettjeinek milyen széles körét érinthetnék a megszorítások, a szlovák szaktárca nem tette egyértelművé. Közlésük szerint azt tervezik, hogy az állami juttatásokat a „jobban keresőktől”, illetve a „magasabb jövedelműektől” vonnák meg. Peter Kazimír az állami juttatások kedvezményezettjei körének szűkítését már nem sokkal Robert Fico jelenlegi kormányának megalakulását követően, tavaly tavasszal kilátásba helyezte. Azt azonban, hogy az intézkedés milyen jövedelemhatár feletti családokat érintene, nem pontosította. A pozsonyi sajtó havi 3 ezer eurós jövedelemhatárt valószínűsített, ami azonban csak néhány tízmilliós kiadáscsökkentést eredményezhetne, azaz a jövő évi költségvetés sarokszámai, illetve a pénzügyminiszter 250 milliós lefaragási elképzelésének tükrében nem tűnik valószínűnek. Közgazdászok szerint érzékelhető megtakarításokat az hozna, ha a juttatások kedvezményezettjeinek körét a havi 800 eurót nem meghaladó jövedelemmel rendelkezőkre korlátoznák. Ezt a lehetőséget ez idáig elutasította a kormány. Az intézkedéssel kapcsolatos részleteknek és a jövedelemhatár pontosításának közlését nyárra ígéri a szaktárca.
Imanap Révkomáromban a magyar papokért
2013. április 21. - (mti)
A felvidéki magyar katolikusok lelki gondozásával megbízott főpásztorért, valamint magyar papi és szerzetesi hivatásokért tartottak imanapot vasárnap Révkomáromban a Pázmaneum Polgári Társulás, a Jópásztor Alapítvány és a Római Katolikus Plébánia szervezésében, közel háromezer résztvevővel. A huszonnegyedik alkalommal megrendezett imanapon vendégként részt vett Hölvényi György, az Emberi Erőforrások Minisztériuma egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi kapcsolatokért felelős államtitkára, aki az MTI-nek elmondta, lassan történelmivé válik a magyar papokért tartott imanap, mely a szlovákiai magyar katolikus közösség sajátos összetartozást jelentő ünnepe. „A részvevők számát látva komoly igény lenne magyar püspökség létrejöttére és erre az igényre a Szentszék is nyitott” - mondta a politikus, szavaival utalva arra, hogy magyar papokért és püspökért imádkozó misék történetében először az eseményen részt vett és köszöntötte a híveket Mario Giordana apostoli nuncius, a Vatikán szlovákiai képviselője. A Szent András plébániatemplomban tartott szentmisén Orosch János püspök, a Nagyszombati Főegyházmegye vezetője elmondta, Szlovákia 11 katolikus egyházmegyéjéből hatban élnek magyar hívek, közülük négyben a magyar ajkú híveknek magyar püspöki helynökük van, a további egyházmegyékben is találhatók vezető beosztásban magyar egyházi személyiségek. A püspök arra kérte a papokat, hogy bátor hirdetői legyenek az evangéliumnak; a hívek pedig kitartóan imádkozzanak papi hivatásokért. A misét keresztút előzte meg, a szabadtéri stációkhoz a papok felváltva vitték a vállukon a Komáromi Imanapok keresztjét. Az MKP Keresztény Platformja a templom előtt fotókiállítást rendezett az eddigi imanapok történetéből.
Fidelitas-konferencia a felvidékről kitelepítettek emléknapja alkalmából
2013. április 20. - (mti)
Határon túli magyar ifjúsági szervezetek részére rendezett konferenciát a felvidékről kitelepítettek emléknapja alkalmából a Békés megyei Fidelitas szombaton Mezőberényben. A határon túli magyar közösségek sorsáról és a kisebbségi lét mindennapjairól szóló tanácskozáson elhangzott, hogy a felvidéki Gútáról annak idején az ottani lakosság több mint húsz százalékát, 2500 embert telepítettek Mezőberénybe. Ágh Péter, a Fidelitas elnöke a kitelepítettekre emlékezve egyebek között azt hangsúlyozta, „nagyon fontos, hogy Beneš árnyéka a 21. században ne vetüljön rá a szlovák és a magyar nemzet kapcsolatára, és ugyanezt szeretnénk elérni a Kárpát-medence minden országában. Az emberi jogok és számos nemzetközi egyezmény alapján is fontos, hogy a magyar embereknek meg legyen az érvényesülési lehetőségük a 21. században, és vessünk véget annak a tragikus korszaknak, amit a 20. század öröksége hagy ránk”. Bagó Zoltán EP-képviselő a konferencia jelentőségéről szólva kiemelte: ez az az emléknap, amely lehetőséget biztosít arra, hogy az események megemlékezéssé váljanak. „A megemlékezésnek a közösség az ereje, míg a közösségnek a megemlékezés. Kettős forrás az, amiből magam is erőt és bátorságot merítek a mindennapi munkához” - fogalmazott. A Beneš-dekrétumokkal kapcsolatban hangsúlyozta: azt az etnikai traumát és sokkot, amelyet a felvidékről kitelepítettek közvetlenül és a fogadó magyarság közvetve kapott, csak abban az esetben tudjuk végérvényesen lezárni, ha minden érintett öntudatában és emberi méltóságában megbocsáttatik. A bocsánatkérés mellett elengedhetetlenül fontos az a politikai mozzanat, amely törli a múlt törvényét a jelenből - tette hozzá.
Módosul a köznevelési törvény
A nemzetiségi iskolák esetében az érintett települések nemzetiségi önkormányzatának egyetértési jogot biztosítanának az iskola vezetőjének kinevezése, az intézmény költségvetésének megállapítása, átszervezése, megszüntetése esetén:
http://www.delmagyar.hu/belfold_hirek/szigorubban_buntetik_a_kozveszely_helyszinen_elkovetett_lopast/2328731/
Kihirdették a választási eljárási törvényt
2013. április 18. - (mti)
Áder János köztársasági elnök aláírásával csütörtökön megjelent a Magyar Közlönyben a választási eljárási törvény. A parlament április 8-án módosításokkal fogadta el ismét a választási eljárási törvényt, amelynek több pontját - az államfő beadványa nyomán - januárban alaptörvény-ellenesnek nyilvánította az Alkotmánybíróság. A kormánypárti szavazatokkal módosított törvény alapján a magyarországi lakcímmel rendelkezők előzetes feliratkozás nélkül vehetnek részt a választásokon, míg a külföldön élő magyar állampolgárok levélben, az internetes ügyfélkapun vagy a választások hivatalos weboldalán kérhetik felvételüket a névjegyzékbe a Nemzeti Választási Irodánál. Regisztrálniuk kell azoknak is, akik nemzetiségi listákra kívánnak szavazni, illetve akik segítséget kérnek a szavazáshoz. A magyarországi lakcímmel nem rendelkezők augusztus 1-jétől kérhetik felvételüket a névjegyzékbe, a többiek november 1-jétől. Megszűnik a kampánycsend és a közvélemény-kutatási adatok közzétételének tilalma a voksolás napján, illetve az azt megelőző napokban. A korábbi tervekkel ellentétben pedig mozikban is lehet majd politikai hirdetéseket vetíteni. Az Ab január elején ítélte alaptörvény-ellenesnek a tavaly novemberben elfogadott választási eljárási törvény több rendelkezését, így azt, hogy a választójog gyakorlását minden választónál előzetes feliratkozáshoz kötötték. A jogszabály nem lépett hatályba, mivel arról Áder János köztársasági elnök előzetes normakontrollt kért. Az Ab mindazonáltal megállapította, hogy bizonyos választói csoportoknál - a magyarországi lakóhellyel nem rendelkező magyar állampolgároknál, a nemzetiségieknél, valamint azoknál, akik segítségre szorulnak a szavazáskor - a regisztráció a választójog gyakorlását segíti elő, ezért esetükben indokolt a feliratkozás bevezetése. Az Ab azt is kimondta, a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadságának súlyosan aránytalan korlátozása, hogy a törvény a kampányidőszakban kizárólag a közszolgálati médiában engedi meg politikai reklámok közzétételét. Azóta viszont a kormánytöbbség módosította az alaptörvényt: az országgyűlési és az európai parlamenti választást megelőző kampányidőszakban a listát állító pártok reklámjait csak a közmédia teheti közzé, ingyen, a jelölőszervezeteknek azonos feltételeket biztosítva. A reklámozásra szánt műsoridőt a Nemzeti Választási Bizottság fogja beosztani. Ez a korlátozás viszont nem érvényes a többi jelöltre, illetve a listát nem állító pártokra, amelyek így az erről szóló módosító javaslat indoklása szerint szabadon dönthetnek arról, hol kívánnak reklámozni. Az alkotmány értelmében politikai reklám azonban csak ellenérték nélkül közölhető. Az elfogadott törvény alapján az országos listát állító pártok a kampányban együttesen tízórányi hirdetést tehetnek közzé. Ám a kormányoldal azzal számol, hogy a 2014. tavaszi parlamenti választást egy időben tartják majd az európai parlamenti választással, ez pedig összesen további ötórányi hirdetés közlését teszi lehetővé a pártoknak. A nyomtatott sajtóban és az internetes újságokban, hírportálokon továbbra is korlátozás nélkül hirdethetnek a politikai erők. A kampánykorlátozások a jövőben lazulhatnak, ugyanis a közigazgatási és igazságügyi tárca vezetői azt kezdeményezték: a pártok ne csak a közszolgálati médiában hirdethessenek az európai parlamenti választás előtt. Ugyanakkor a kereskedelmi televíziók és rádiók nem kérhetnének pénzt a reklámok közzétételéért. Navracsics Tibor miniszter és két államtitkára, Répássy Róbert és Rétvári Bence hétfőn nyújtotta be indítványát az alaptörvény negyedik módosításához kapcsolódó törvénycsomaghoz, amelyet kedden kezdett tárgyalni az Országgyűlés. A kihirdetett eljárási törvény arról is rendelkezik, a választásra jogosultak megtilthatják, hogy személyes adataikat kiadják a pártoknak. A törvény szerint megszűnik az ajánlószelvény-gyűjtés. Az egyéni jelölteknek ehelyett ötszáz aláírást kell összegyűjteniük az induláshoz. Egy választópolgár több jelöltet is ajánlhat. Az EP-választásokon a listaállításhoz továbbra is húszezer ajánlás lesz szükséges a tervezett ötezer helyett. A törvény értelmében a választási iroda legkorábban 48 nappal a szavazás előtt adja át az ajánlóíveket az igénylőknek. A korábbi tervekkel szemben az ajánlóíven mégsem kell bejelenteni az aláírások gyűjtésében részt vevők nevét és lakcímét. A választójogi törvény szerint országos listája annak a pártnak lehet, amely - legalább kilenc megyében és a fővárosban - minimum 27 egyéni választókerületben önálló jelöltet állított. A választást a szavazás előtt legalább 70, legfeljebb 90 nappal írja ki a köztársasági elnök. A választásokat vasárnap kell megtartani, és időpontjuk a jövőben sem eshet munkaszüneti napra, továbbá húsvét- vagy pünkösdvasárnapra. Országos népszavazás nem rendezhető a parlamenti, illetve az önkormányzati választás napján. A szavazóköröket úgy alakítják ki, hogy a hozzájuk tartozó választópolgárok száma ne legyen több ezerötszáznál. Továbbra is minden településen lennie kell legalább egy szavazókörnek. Szavazni, ahogy eddig, 6 órától 19 óráig lehet. Az este hétkor sorban állók még leadhatják szavazatukat. A választók döntése lesz, hogy a szavazólapot borítékba helyezik-e, vagyis nem csak a borítékba tett szavazólap számít majd érvényesnek.
Csaknem kétmilliárd forint támogatást kapnak civil és nemzetiségi szervezetek
2013. április 16. - (mti)
Csaknem kétmilliárd forint támogatást kapnak civil szervezetek a Nemzeti Együttműködési Alap 2013. évi működési pályázatain és nemzetiségi szervezetek a számukra biztosított pályázati keretből - jelentette be kedden budapesti sajtótájékoztatóján Hölvényi György, az Emberi Erőforrások Minisztériumának (Emmi) egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi kapcsolatokért felelős államtitkára és Latorcai Csaba helyettes államtitkár. Hölvényi György arról beszélt, hogy a cél a korábbi évekhez hasonlóan az volt, hogy a magyarországi nemzetiségek megőrizzék és erősítsék kulturális identitásukat. A korábbi évek késve történt kifizetéseire utalva az államtitkár hangsúlyozta, hogy a támogatások odaítélésével példát kívánnak mutatni arra, hogy a pályázati kiírások rendszeresek és kiszámíthatók. Latorcai Csaba a támogatások adatait ismertetve elmondta, hogy az államtitkárság nemzetiségi célra négy pályázatot írt ki a múlt év végén és az idei év elején. A nemzetiségi kulturális autonómia támogatására több mint 1200 pályázatot adtak be a 245 millió forint támogatási keretre. A helyettes államtitkár elmondta még, hogy működési célú pályázatok esetében összesen 1,6 milliárd forintra pályázhattak civil szervezetek. A 6708 pályázat 42 százaléka, 2835 szervezet részesül támogatásban, ez 250 ezer és 4 millió forint közötti összegeket jelent. A részletes eredményekről a www.civil.kormany.hu honlapon csütörtöktől lehet tájékozódni - tette hozzá Latorcai Csaba.
Az autonómiáról - kertelés nélkül
Berényi József, a Magyar Közösség Pártja (MKP) elnöke szerint „…az autonómia bizonyított eszköz a közösség megmentésére”. Duray Miklós így fogalmazott az ügyben: „tudatosítani kell, hogy a felvidéki magyarok saját erejükből nem fogják tudni az önkormányzatiságukat kiharcolni. A felvidéki magyar társadalom jelenlegi állapota nem olyan, hogy alkalmas legyen egy közös önkormányzati koncepció megfogalmazására.“ Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes az autonómiát „a kisebbségi jogok királynőjének” nevezte:
http://www.felvidek.ma/nezopont/publicisztika/39079-az-autonomiarol-kerteles-nelkul
Ti beszéltek autonómiáról?
„Emkápés kispajtások, autonómia és Szávay, nem fog egyszerre menni. A Jobbik-MKP/Via Nova tengely úgy újabb nyolcvan évre elintézte, az autonómiát elfelejthetitek, inkább örvendezzetek, hogy Szlovákia a hazátok és nem Magyarország!”
http://www.parameter.sk/blog/csehszlovak-kem/2013/04/17/ti-beszeltek-autonomiarol
Szigeti László: Fölfogni ésszel, békével
A Kalligram kiadó igazgatója és az Új Szó szerkesztőbizottságának elnöke a Népszabadságban jelentetett meg írást a felvidéki magyarság helyzetéről, politikai revizionizmusról, MKP-ról és Hídról, Fideszről, Jobbikról:
http://www.bumm.sk/81077/szigeti-laszlo-folfogni-esszel-bekevel.html
Külföldi sajtó Magyarországról
Pozsonyi Sme a demográfiai helyzet javítását célzó tervekről, illetve a felvidéki magyarok kitelepítéséről
http://www.bumm.sk/81139/kulfoldi-sajto-magyarorszagrol.html
Nálunk szórják az eurót a szlovákok
http://index.hu/gazdasag/2013/04/18/nalunk_szorjak_az_eurot_a_szlovakok/
Radičová egy könyvben vall az ország állapotáról
http://www.bumm.sk/81034/radicova-egy-konyvben-vall-az-orszag-allapotarol.html
Márai Sándor születésének 113. évfordulójára emlékeztek Kassán
http://ujszo.com/online/regio/2013/04/13/marai-sandor-szuletesenek-113-evfordulojara-emlekeztek-kassan
Jobban megy a szlovákoknak
http://tozsdeforum.hu/gazdasag/jobban-megy-a-szlovakoknak/
Szlovák-magyar partnerségi fórumot szervez az önkormányzatoknak a TÖOSZ
http://www.onkornet.hu/cikk.html?cikk_id=30511
Adóhiba: Órákig a magyar Class FM szólt Szlovákiában
http://hvg.hu/itthon/20130412_adohiba_classfm_szlovakia#rss
„Táblákat összetörni nagyon egyszerű dolog”
2013. április 12. - (MR/180 perc)
A révkomáromi Matica slovenská Ház igazgatója blogján válaszolt azoknak, akik petícióval tiltakoznak az Ipoly-hidak építése ellen. Levél a hazafiakhoz, tisztségviselőkhöz és aláírókhoz címmel Jozef Černek, a révkomáromi Matica slovenská Ház igazgatója jelentette meg írását a saját blogján, hogy azok ellen tiltakozzék, akik petíciókkal tiltakoznak az Ipoly folyó hídjainak megépítése és a magyar kultúra szlovákiai jelenléte ellen. A petíció a Matica slovenska Ház igazgatójához is eljutott, a szervezet azonban nem támogatja azt, ugyanis arra szerveződött, hogy hazafiságra nevelje az embereket, főleg a fiatalokat, nem pedig valami ellen, főleg nem egy kisebbség ellen - hangsúlyozta a 180 percben Jozef Černek. Sőt - tette hozzá - azt támogatni kell, úgy, hogy kialakuljon a hazafiság bennük is. Amikor például a szlovák jégkorong-válogatott világbajnok lett, a révkomáromiak, akiknek 70 százaléka magyar nemzetiségű, örömmel üdvözölték és maguknak érezték ezt a győzelmet - emlékeztetett az igazgató. A Matica nem egy nacionalista szervezet, amelynek akármelyik nemzetiség ellen fel kellene lépnie, a hazafiságot, nemzeti érzést nem ilyen módszerekkel kell megvalósítani - hangsúlyozta az igazgató. Ha megnézzük, az Európai Unió sem ebbe az irányba tart, a barcelonai reptéren például többnyelvű táblák vannak, hogy az embereket közelebb hozzák egymáshoz, itt harcolni a magyar nyelvű feliratok ellen pedig kimondottan nevetséges - fogalmazott Černek. Ha ott szerepel a szlovák, mert annak ott kell lennie, mi rossz van abban, hogy mellette akár tíz másik nyelven is ott a felirat - tette fel a kérdést. Ha valaki a hidak ellen küzd, mert attól tart, hogy átkel rajtuk valamilyen más kultúra, ha úgy érezzük, a magyar kultúra elnyom bennünket, más módszerekkel, kulturáltan kell harcolni. Miért nem alapítunk az Ipolyon szlovák folklór együttest, vagy a magyar táblák mellett miért nem állítunk mi is táblákat Hviezdoslavnak, Štúrnak vagy Janko Kráľnak, miért nem fordítjuk le magyar nyelvre Dobšinsky csodálatos meséit? Mit tettek a szlovák közszereplők a szlovák kultúra láthatóbbá tételéért, vagy akár a magyarok Petőfi ismertebbé tételéréért - tette fel a kérdést az igazgató. Táblákat összetörni, petíciót írni az Ipoly-hidak ellen nagyon egyszerű dolog, megtanítani az embereket szlovák vagy magyar versek olvasására már sokkal nehezebb, összetettebb feladat, amitől az aláírók egyszerűen félnek - mondta Černek. A határ mentén élőknek ráadásul egyszerűen nem lehet problémájuk a más nemzetiségű emberekkel, hiszen ott vannak egymás családjában, baráti körében, és csak tanulhatnak egymástól, a két kultúra pedig, amely emberemlékezet óta jelen van már itt, perfekt módon élhet egymás mellett.
Elindult a KOMP
Negyedik alkalommal indult útjára a KOMP Mosonmagyaróvárról. A Kortárs Művészeti Panoráma célja az, hogy átfogó képet adjon az iparművészet jelenlegi állásáról. A kiállításon szlovák és magyar művészek festményeit, szobrait, fotógráfiáit láthatják az érdeklődők.
http://o2hir.hu/hirek/kultura/17517
A nemzeti parlamentek uniós szerepéről tárgyaltak a V4 csoport parlamenti bizottságai
http://www.hirado.hu/Hirek/2013/04/11/17/A_nemzeti_parlamentek_unios_szereper_l_targyaltak_a_V4.aspx
Szakmai egyeztetést tartottak a V4-országcsoport ombudsmanjai
http://www.nepszava.hu/articles/article.php?id=637154#null
Mária Terézia szobrának maradványait keresik Pozsonyban
2013. április 9. - (mti)
A csehszlovák legionáriusok által 1921-ben ledöntött pozsonyi Mária Terézia-szobor maradványai után indított kutatást a Pozsonyi Városszépítő Egylet (BOS) a pozsonyi Magyar Intézettel és a budapesti Argonauta kutatócsoporttal együttműködve. A kutatási projekt gyakorlati részének első napján, hétfőn a pozsonyi folyami rendőrség egy víz alatti felvételeket készítő speciális szonárral felszerelt hajóján pásztázta végig a kutatócsapat a Duna pozsonyi rakpartjának azt a részét, ahol a szobor töredékei feltételezhetően megtalálhatók. A kutatás első napja részeredményeket hozott, a szonár és az azzal összekapcsolt GPS segítségével a búvárrégészek több szokatlan méretű és formájú víz alatti tárgy helyzetét azonosították a Duna pozsonyi szakaszán. Ezekről egyelőre még nem lehet megállapítani, hogy valóban a keresett szobor töredékei-e, az majd csak a kutatás második szakaszában derülhet ki - közölte Maroš Macucha, a BOS igazgatója. Kollai István, a kutatás ötletével előálló pozsonyi Magyar Intézet igazgatója eredményesnek látja az eddigi munkát. „Ezután egy búváros merülésre kell sort keríteni, ez bizonyíthatja majd véglegesen, hogy mi is van a mederben” - mondta az MTI-nek. Hozzátette: az, hogy erre mikor kerülhet majd sor, részben anyagiak függvénye, ám elsődleges céljukat, azt, hogy felhívják a figyelmet a búvárrégészetre, illetve megerősítsék az eddigi jó együttműködést a szlovák és a magyar régészszakma között, már most sikerült elérni. A kutatás tárgyát képező Mária Terézia-szobor Fadrusz János műve, amelyet a magyar millenniumi ünnepségek keretében, 1897-ben avattak fel. A szobrot, mint a magyar fennhatóság szimbólumát, 1921-ben csehszlovák legionáriusok ledöntötték majd szétverték. Két évvel ezelőtt a Pozsonyi Városszépítő Egylet kezdeményezte, hogy felállítsák a Habsburg-uralkodó szobrának hű másolatát, ám az ötlet megvalósítását a pozsonyi városatyák tavaly elutasították.
Kátyú, graffiti, kutyaszar - Online megoldás Budapesten
Szlovák mintára beindított civil kezdeményezés - Lefotózod, feltöltöd, a civilek továbbítják az illetékeseknek, akik 3-ból 2 esetben meg is oldják
http://index.hu/belfold/budapest/2013/04/09/katyu_graffiti_kutyaszar_online_megoldas_budapesten/
A Magas-Tátrát is fotózza a Google - Bővül a Street View projekt
http://vilagszam.hu/cikkek/a-magas-tatrat-is-fotozza-a-google--bovul-a-street-view-projekt.html/5441/
Lajčák: Nem múló jelenség a szlovák-magyar kapcsolatok javulása
2013. április 9. - (mti)
Nem múló jelenség, hanem örömteli irányzat a szlovák-magyar kapcsolatok javulása - állítja Miroslav Lajčák szlovák külügyminiszter a külkapcsolatok egy évét értékelő interjújában. A Pravdának adott interjújában a szlovák diplomácia vezetője két okát nevezi meg annak, hogy véleménye szerint a Gyurcsány-kabinet és az előző Fico-kormányzat idején tapasztaltakkal szemben jelenleg javulás figyelhető meg a szlovák-magyar kapcsolatokban. „A korábbi feszültségek tapasztalatai megerősítették: Szlovákia nincs abban a helyzetben, hogy valaki a saját látásmódját a nemzetközi nyomás eszközével rákényszerítse a történelmi tényekkel kapcsolatban” - szögezi le Miroslav Lajčák. Hozzátette: ez két európai uniós tagország esetében olyan állapot, amelyben mindkét fél veszít, mivel úgy érzékelhető, hogy két ország nem képes a köztük fennálló nyitott kérdéseket közvetlen párbeszéd útján megoldani. A szlovák külügyminiszter szerint a kétoldalú kapcsolatok terén tapasztalható javulás másik oka abban keresendő, hogy mind Magyarország, mind pedig Szlovákia kormányainak hasonló gazdasági és szociális problémákkal kell megbirkóznia. „Orbán és Fico kormányfők egy évvel ezelőtti első találkozójukon gyorsan megegyeztek abban, hogy a polgároknak jó híreket kell hallaniuk. Természetesen ez nem jelenti azt, hogy lesütnénk a szemünket azon kérdések láttán, amelyekről különböző a véleményünk. Ellenkezőleg, minden vitás témában működik a párbeszéd” - szögezte le Miroslav Lajčák. Hozzátette, a párbeszéd úgy zajlik, ahogy kell: azaz a tárgyalóasztal mellett és nem az újságok hasábjain. A szlovák miniszter szerint nincsenek olyan témák, amelyeket „jegelnének”, vagy a szőnyeg alá söpörnének. „Nem állítom, hogy egyszerű beszélgetéseket folytatnánk, de az a fontos, hogy olyan megoldásokat keresünk, amelyek mindkét ország számára elfogadhatóak” - mondta Lajčák. Hozzátette: az elmúlt egy év azt mutatja, a szlovák-magyar kapcsolatok javulása nem pillanatnyi jelenség, hanem olyan trend, amely örömmel tölti el.
Svätopluk Mikyta: A művészet az, ami körülöttünk van
Narancssárga Emberek a Deák Erika Galériában. A leghíresebb szlovák kortárs művésszel New Yorkról, az ábécéről és a totalitárius rendszerekről:
http://fidelio.hu/kiallitas/interju/svatopluk_mikyta_a_muveszet_az_ami_korulottunk_van?s=rss
Területi vagy kulturális autonómiát?
Semjén Zsolt: A kisebbségek jogai és a perszonális emberi jogok nem állíthatók szembe egymással
2013. április 8. - (mti)
Semjén Zsolt szerint az egyes külhoni magyar nemzetrészekre jellemző autonómia elképzelések nem valóságtól elrugaszkodott törekvések, és mindegyikre van példa az Európai Unióban. A nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes a témában hétfőn kezdődött nemzetközi konferencián azt mondta: hamis beállítás, amikor azt a kérdést teszik fel, hogy területi vagy kulturális autonómiát támogatnak-e. Ez nem „vagy-vagy” hanem „és” kérdése. A szórványmagyarságot megilleti a kulturális autonómia, a tömbmagyarság számára pedig jár a területi autonómia - szögezte le. Rámutatott: a nemzetek és a kisebbségek jogai emberi jogok a közösség szintjén. Emberi jogok tekintetében ugyanakkor nincs alku, az nem a többségi nemzet kegyéből jár, hanem emberi mivoltunkból következik. Semjén Zsolt kiemelte: a közösségi jogok az emberi jogok megvalósulása a közösség szintjén, és a nemzetiségek, kisebbségek jogai, valamint a perszonális emberi jogok nem állíthatók szembe egymással, és nem választhatók el egymástól. A kormányfő helyettese kulcsfontosságúnak nevezte, hogy az egyes magyar nemzetrészeket jellemző autonómia elképzelések nem a valóságtól elrugaszkodott törekvések. Mindegyikre van példa az unióban, „nem valamilyen soha nem látott-hallott dolgot szeretnénk” - mondta. Ugyanakkor az egyes nemzetrészeknek kell a testre szabott autonómiakoncepciót kidolgozniuk, és Budapestről nem kényszerítenek autonómia igénylésére senkit. A magyar kormány azt fogja támogatni, amit az adott nemzetrész kidolgozott - jelezte. Utalt arra, hogy az autonómiáról szóló Gross-jelentés 10 évvel ezelőtt készült, és azt mondta: nagyon fontos, hogy a jelentés rámutat, a kisebbség-többség együttélése során az autonómia csökkenti a konfliktusokat, a kisebbségek számára lehetővé teszi az identitás megőrzését, a többségnek garancia a területi integritásra. Álláspontja szerint az autonómiának mindenki számára pozitív mérlege van. Olyan pozitív eredménye, ami nemcsak a kisebbségi nemzetrészeknek, hanem a többségi államoknak, és az anyaországnak is jó - summázta. Ahol az autonómia különböző formái megvalósulnak, ott a szellemi és gazdasági prosperitás is beindul az adott régióban - állapította meg a kormányfő helyettese. Az autonómia a kisebbségi jogok királynője - fogalmazott Semjén Zsolt, majd hozzátette: a magyarság nem alávalóbb egyetlen más nemzetnél sem. A magyar kisebbség tagjai nem lehetnek másodosztályú uniós polgárok, másodrangú emberek, és ami másoknak jár, nekünk is jár - szögezte le. Kántor Zoltán köszöntőjében felidézte, hogy a Nemzetpolitikai Kutatóintézetet 16 hónappal ezelőtt hozták létre. Az intézet tudományos hátteret nyújt a kisebbségi politika megalkotásához, kutatásaikban külhoni kutatóintézetekkel is együttműködnek - emelte ki. Ez a negyedik tanácskozás a kutatóintézet szervezésében, eddig a kisebbségi gyakorlatokat, a többes állampolgárság kérdéskörét, és az etnikai pártok helyzetét tekintették át. Utalva a mostani konferencia témájára hangsúlyozta: az autonómia központi kérdés a külhoni magyarság számára, Magyarország pedig támogatja ilyen irányú törekvéseiket. Andreas Gross a svájci nemzeti tanács, és az Európa Tanács nemzeti közgyűlésének szociáldemokrata tagja arról beszélt, hogy a 2003-ban született jelentésben arra kívántak rámutatni, hogy az autonómia nem csökkenti a konfliktusokat, de az erőszak mértékét igen. Kiemelte: meg kell érteni, hogy az autonómia egy erős demokrácia része, s a demokráciát és az autonómiát nem lehet elkülöníteni egymástól. A szabad demokráciában az állampolgárok nem tárgyát, hanem alanyát képezik a demokráciának - fűzte hozzá. Transznacionális módon kell gondolkodni, „európai demokráciát” kell létrehozni, ma ugyanis túlságosan centralizáltak a demokráciák - vélekedett. Hangsúlyozta: az erős demokrácia olyan intézményeket biztosít, ami által az állampolgárok szabadok lehetnek. Ha mindazt nem teszik lehetővé, hogy a közös döntéshozatalban az emberek részt vegyenek, akkor a polgárok attól tarthatnak majd, hogy az adott országot nem lehet egybetartani. A döntési folyamatokban mindenkinek részt kell vennie - szögezte le. Markku Suksi, a finn Abo Akadémia professzora - hasonlóan Semjén Zsolthoz - úgy fogalmazott: az autonómia a kisebbségi jogok királynője. Minél kevesebb az állam körül a nacionalizmus, annál nagyobb az autonómia biztosításának lehetősége - mutatott rá. Mint mondta, a legtöbb államban a nemzeten belüli entitások valamilyen formában megjelennek. A nemzetközi konferencia kedden kerekasztal-beszélgetésekkel folytatódik. Répás Zsuzsanna nemzetpolitikai helyettes államtitkár zárszavában - az MTI-hez eljuttatott dokumentum szerint - kiemelte: Magyarország számára a demokrácia olyan érték, amely nem csupán egy absztrakt fogalom, hanem élő gyakorlat. Rámutatott: az autonómia-törekvések támogatása prioritás, és magától értetődő, hogy a nemzeti közösségek együttélése, a demokratikus elvek és jogok érvényesítése szempontjából az autonómia a leghatékonyabb megoldás. Hozzátette: az autonómia a határon túl élő magyar közösségek számára is jogos és elérhető cél. „Számunkra alapelv, hogy a külhoni magyar közösségek részéről megfogalmazott igényeket támogatjuk az autonómia érdekében” - fogalmazott Répás Zsuzsanna, hozzátéve: ezeket az igényeket a külhoni magyarok fogalmazzák meg, és a magyar államnak alkotmányos kötelessége és felelőssége ezeket maximálisan felkarolni, segíteni. Úgy vélte, eddig is a lehető legtöbb eszközt használták fel a cél eléréséhez, és a jövőben is mindent megtesznek ennek érdekében.
Mire nem megoldás a kettős állampolgárság?
A szlovákiai magyarok érdekei a magyar kormányéival sem feltétlenül esnek egybe. - A szlovákiai (felvidéki) magyar identitás nem a magyar államhoz kapcsolódik, nem azon, hanem a magyar nyelven és kultúrán keresztül meghatározott.
http://kozbeszed.sk/2013/04/08/mire-nem-megoldas-a-kettos-allampolgarsag/
Tízszer kérették be a szomszédos országok nagyköveteit a kormányváltás óta
2013. április 8. - (mti)
A kormányváltás óta összesen tíz alkalommal kérették be a Külügyminisztériumba a szomszédos országok nagyköveteit, a legtöbbször - hatszor - Szerbia budapesti képviselőjét - közölte Martonyi János külügyminiszter egy jobbikos képviselőnek adott írásbeli válaszában. A tárcavezető Szávay István kérdésére kifejtette: a budapesti szerb misszióvezetőt többek között a szerbiai vagyon-visszaszármaztatási és kárpótlási törvény elfogadása miatt kérették be; a magyar nagykövetet három alkalommal hívták be a belgrádi külügyi tárcához. A budapesti román misszióvezetőtől három alkalommal kért tájékoztatást a tárca, míg a bukaresti magyar nagykövetet ötször kérették be a román külügyminisztériumba - közölte. Azt írta, legutóbb a múlt hónapban Győri Enikő uniós ügyekért felelős államtitkár kérette hivatalába a román nagykövetet Victor Ponta román kormányfő március 19-i interjúja miatt, amelyben Magyarországot kedvezőtlen színben tüntette fel, februárban pedig George Ciamba román külügyi államtitkár bekérette Füzes Oszkárt Németh Zsolt parlamenti államtitkárnak a székely zászló használatáról tett kijelentései miatt, amelyben „a szimbolikus agresszió megszüntetését kérte a román kormánytól”. Korábban a budapesti román nagykövetet a Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem (MOGYE) magyar karával kapcsolatos magyar álláspont kifejtésére és a kolozsvári Mátyás-szoborra elhelyezett román felirat és zászló, valamint a szobornál virágot elhelyezni szándékozó bukaresti magyar nagykövet feltartóztatásának ügyében kérették be a tárcához - idézte fel Martonyi János. Emlékeztetett: a bukaresti magyar képviseletvezetőtől egyebek mellett Németh Zsoltnak az új román kormány kisebbségpolitikáját érintő bírálata, Nyirő József emigrációban elhunyt erdélyi író tervezett romániai újratemetése és Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettesnek a romániai regionális átszervezésről tett nyilatkozata miatt kértek tájékoztatást, továbbá arról, hogy miért ad otthont Székelyföld brüsszeli irodájának a Magyar Régiók Háza. Míg Budapesten 2010 óta a szlovén nagykövetet egyszer sem kérették be a Külügyminisztériumba, Szent-lványi István ljubljanai nagykövetnek kétszer is meg kellett jelennie a szlovén külügyi tárcánál: 2011-ben sérelmezték, hogy egy magyar uniós elnökségi kiadványban a magyarországi szlovén kisebbség által lakott Rába-vidéket „vend vidékként” említették, 2010-ben pedig egy Rába-vidéki szlovén nyelvű óvoda bezárásáról kérdezték a diplomatát - tudatta Martonyi János. Megjegyezte: ugyancsak kétszer kértek tájékoztatást a kijevi magyar nagykövettől, Ukrajna budapesti nagykövetét azonban egyszer sem kérették be a tárcához. 2010 óta egyszer hívatták be a budapesti szlovák nagykövetet a Külügyminisztériumba: 2011-ben Németh Zsolt berendelte Peter Weisst, amiért a magyar állampolgárság felvétele miatt Boldoghy Olivér révkomáromi vállalkozót megfosztották szlovák állampolgárságától - közölte. A miniszter hozzátette: a kormány egyszer sem kérette be Ausztria és Horvátország nagykövetét, és a bécsi, valamint a zágrábi magyar nagykövetet sem hívták be az ottani külügyi tárcához. Martonyi János kiemelte, a nemzetközi gyakorlat szerint a nagyköveteket akkor kéretik be, amikor a kétoldalú kapcsolatokban kialakult feszültségnek hivatalos keretek között kívánnak hangot adni. Máskor a célnak inkább az felel meg, hogy az adott állam a másik félnél akkreditált nagykövetét küldi be a fogadó ország külügyminisztériumába tiltakozni, magyarázatot kérni vagy tájékozódni, aminek hasonló a súlya. Ezért az, hogy hányszor kérették be a nagykövetet, illetve hányszor kérették be a magyar nagykövetet, önmagában nem objektív mércéje a kétoldalú kapcsolatok minőségének vagy a nemzeti érdekérvényesítés határozottságának - vélekedett a külügyminiszter.
A 2011. évi népszámlálás előzetes eredményei
A szlovák nemzetiségi népesség száma Magyarországon
Nemzetiség alapján = 29 647, Anyanyelv alapján = 9 888,
Családi, baráti körben használt nyelv = 16 266
Népszámlálás 2011 - 3. Országos adatok
www.oslovma.hu/XXX/NepS2011.pdf
Települések szerinti keresés:
http://www.ksh.hu/nepszamlalas/reszletes_tablak
Térképen klikk az adott megyére + pl. a 4.1.6.1-re kattintva...
Magyarországon élő külföldiek:
a szlovák állampolgárok száma csaknem duplájára nőtt.
A nemzetiségekhez tartozók száma 2001 óta - a legtöbb hazai nemzetiséget tekintve - jelentős mértékben emelkedett, kivételt jelentenek a görög, a szlovák és a szlovén közösségek, ahol mérséklődött a magukat idetartozónak vallók száma, és az ukránoké, akiknek 2001 óta nem változott a létszáma.
A második legnagyobb létszámú hazai nemzetiség a németeké, ide tartozónak vallotta magát 186 ezer fő, létszámuk az előző népszámláláshoz képest 54 százalékkal növekedett. A német nemzetiségűek létszámának növekedésében kiemelkedően nagy szerepet játszott, hogy a nemzetiséghez tartozás kritériumai közül viszonylag sokan jelölték családi-baráti közösségben beszélt nyelvként a németet. A román és a szlovák nemzetiség egyaránt 35 ezer, a horvát közösség közel 27 ezer, a szerb 10 ezer főt számlál. A többi hazai nemzetiség létszáma a népszámlálás adatai alapján 10 ezer fő alatti.
http://www.facebook.com/photo.php?fbid=397450090353973&set=a.165789530186698.33779.147596498672668&type=1&relevant_count=1&ref=nf
A magyarországi szlovák népesség régiók, megyék szerint (2011)
http://www.facebook.com/photo.php?fbid=397453723686943&set=a.165789530186698.33779.147596498672668&type=1&relevant_count=1&ref=nf
Výsledky sčítania ľudu - Počet Slovákov v Maďarsku	
	Rok 2001	Rok 2011	
Občania hlásiaci sa k národnosti:	17 693	29 647	
Občania s národnostným materinským jazykom:	11 817	9 888	
Občania, používajúci jazyk v rodinnom, priateľskom kruhu:	18 057	16 266	
Občania viažuci sa ku kultúrnym hodnotám a tradíciám:	26 631	nezisťovalo sa	
Nad výsledkami sčítania obyvateľov v r. 2011
http://www.oslovma.hu/index.php/sk/politika/154-politika3-politika3/994-nad-vsledkami-sitania-obyvateov-v-r-2011
Nyilvánosak a népszámlálási adatok - Zsidó vallású cigányok és egyéb rejtélyek
Valamennyi nagy egyház híveinek száma drámaian csökkent
http://www.szombat.org/politika/zsido-vallasu-ciganyok-es-egyeb-rejtelyek-nyilvanosak-a-nepszamlalasi-adatok
Emmi: Lényegesen többen vallották meg nemzetiségi identitásukat
2013. március 28. - (mti)
A legutóbbi népszámláláskor lényegesen többen vallották meg nemzetiségi identitásukat a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) honlapján közzétett adatok szerint, mint tíz éve - közölte az Emberi Erőforrások Minisztériuma (Emmi) csütörtökön az MTI-vel. A tárca szerint ez a kormány sikeres nemzetiségpolitikájának köszönhető. Az elmúlt három évben a kormány sokat tett a nemzetiségekért: az alaptörvényben rögzítette, hogy a magyarországi nemzetiségek államalkotó tényezők, nyelvüket, kultúrájukat védi - emelték ki. Hozzátették: a nemzetiségi önkormányzatok költségvetési támogatásaiban bekövetkezett változásoknak köszönhetően az országos nemzetiségi önkormányzatok által átvett intézmények száma jelentősen nőtt az elmúlt időszakban. A közleményben azt írták: Magyarország a térség számos országa számára követhető példa. Több országban a magyar modell alapján alkották meg a nemzetiségek országos képviseletének rendszerét és kulturális autonómiájának lehetőségét. Németh Zsolt, a KSH elnökhelyettese a népszámlálásról szóló csütörtöki, budapesti sajtótájékoztatón elmondta: 315 583 ember (a tíz évvel ezelőttihez képest 153,4 százalék) vallotta magát cigánynak első- vagy másodsorban. A jelentős emelkedés okaként említette, hogy megengedték a kettős identitás megjelölését. Ezen felül 71 686-an vannak, akik önmagukat roma emberekkel közös háztartásban élőknek vallották, továbbá 247 959-en laknak „nagymértékben cigány nemzetiséghez tartozók által lakott területen” - fogalmazott. Kitért arra: a második legnépesebb nemzetiséget a németek jelentik 185 696-es, a harmadikat pedig a románok 35 641-es létszámmal, utóbbiaktól nem sokkal marad el a szlovákság, 35 208-as lélekszámmal. A migráns csoportok közül a legnagyobb az oroszok aránya, ők 13 337-en vannak, ami 242 százaléka a 10 évvel ezelőtti adatnak, a kínaiak pedig 6770-en élnek Magyarországon, ami a korábbi adathoz képest 232,2 százalékot jelent.
KSH-elnökhelyettes: Több mint 260 ezerrel csökkent az ország lakossága tíz év alatt
2013. március 28. - (mti)
Magyarország lakosságának létszáma 9 millió 937 ezer 628 volt a 2011. október 1-jei népszámláláskor, ez 260 687-tel kevesebb, mint amennyi 2001. február 1-jén, az előző összeíráskor volt - mondta a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) népszámlálásért felelős elnökhelyettese csütörtökön az összeírás végleges adatairól szóló budapesti sajtótájékoztatón. Németh Zsolt rámutatott: a társadalom természetes fogyását a nemzetközi vándorlás hatása egyharmaddal csökkentette, noha az ország uniós csatlakozása és a nyugati munkaerőpiac megnyitása az évtized végére ugyancsak hozzájárult a lélekszám csökkenéséhez. Emlékeztetett arra: 1981-től csökken az ország népessége, a 2011-es lélekszám pedig alatta marad az 1960-asnak. Németh Zsolt kiemelte: mindössze Pest, valamint Győr-Moson-Sopron megyében nőtt a lakosság az utóbbi tíz évben, ami egyértelműen a belső migráció következménye, ugyanebből az okból azonban Békés megyében - ahol a legdrasztikusabb a fogyás - 9 százalékkal kevesebben éltek ebben az időszakban. Szólt arról is: a népességfogyás egyik tényezője, hogy a 15 évesnél idősebb nőkre jutó élve született gyermekek száma 2001-ben 153, 2011-ben pedig csak 147 volt. Hozzátette: a 30 évesnél fiatalabb férfiak 90 százaléka nőtlen, és az ugyanilyen korú nőknek is csak 12 százaléka házas. Megjegyezte, hogy a 100 aktív korúra jutó gyermek- és időskorúak száma a demográfiai változások miatt a 2001-es 58,8-ról 2011-ben 61,4-re nőtt. Ezen belül az időskorúak aránya 32,4-ről 37,8-ra növekedett, míg a gyermekkorúak aránya 26,4-ről 23,5-re csökkent. Iskolai végzettség szempontjából a férfiaknál a legmagasabb arányt a szakiskola, második helyen pedig az érettségi képviseli. A nőknél az érettségizettek aránya a legmagasabb, utána azonban a csupán általános iskolai végzettségűek következnek. Megfordult a trend a diplomások arányát illetően: most először fordult elő, hogy a nőknek magasabb arányban (18 százalék) van diplomájuk, mint a férfiaknak (15,8 százalék) - mondta. A KSH elnökhelyettese közölte: a foglalkoztatottak aránya a 2001-es 36,2-ről 39,7 százalékra, míg a munkanélküliségi ráta a tíz évvel ezelőtti 4,1-ről 5,7 százalékra nőtt. Csökkent ugyanakkor az eltartottak (27,3-ról 24,9 százalékra) és az inaktív keresők (32,4-ről 29,7 százalékra) aránya. Megjegyezte: a tíz évvel ezelőttihez képest 153,4 százalék, összesen 315 583 ember vallotta magát cigánynak első- vagy másodsorban. A jelentős emelkedés okaként említette, hogy megengedték a kettős identitás megjelölését. A 315 583-on felül 71 686-an vannak, akik önmagukat roma emberekkel közös háztartásban élőknek vallották, továbbá 247 959-en laknak „nagymértékben cigány nemzetiséghez tartozók által lakott területen” - fogalmazott. Elmondása szerint a második legnépesebb nemzetiséget a németek jelentik 185 696-es, a harmadikat pedig a románok 35 641-es létszámmal, utóbbiaktól azonban nem sokkal marad el a szlovákság 35 208-as lélekszámmal. A migráns csoportok közül a legnagyobb az oroszok aránya, ők 13 337-en vannak, ami 242 százaléka a 10 évvel ezelőtti adatnak, a kínaiak pedig 6770-en élnek Magyarországon, ami 232,2 százaléka a tíz évvel ezelőttinek. Kitért arra, hogy tíz év alatt 10-ről 27-százalékra nőtt a vallási kérdésre nem válaszolók aránya, s ez a tendencia valamennyi történelmi egyházra vonatkozik. A válaszadók 53,5 százaléka, azaz 3 millió 871 ezer 881 vallotta magát katolikusnak (ebből 3 millió 691 ezer 347 római, 179 176 görögkatolikus), 15,9 százalékuk, azaz 1 millió 153 ezer 442 reformátusnak, 3 százalékuk, azaz 214 965 pedig evangélikusnak. Az ortodox keresztények 13 710-en, az izraeliták pedig 10 965-en vannak a 2011-es adatok szerint. Megemlítette azt is, hogy a családok 53 százalékában nincs gyermek; egy gyermeket negyedük, kettőt 15,8, hármat 4,6, négyet vagy ennél is többet 1,6 százalékuk nevel. A lakásállomány 4 millió 390 ezerre nőtt, 2001-ben ez csak 4 millió 65 ezer volt, és 248-an laknak 100 lakásban, ez a mutató pedig 2001-ben 269-en állt. Vukovich Gabriella, a KSH elnöke a népszámlálás során gyűjtött adatokat „hihetetlen értéknek” nevezte, mert az üzleti élet képviselőinek, közvélemény- és piackutatóknak, elemzőknek és a politikusoknak, döntéshozóknak is fontos az adatok pontos ismerete. Mint mondta, 4800 táblázatot tettek fel csütörtökön a www.nepszamlalas.hu oldalra, egy éven belül csaknem tízezer lesz fenn, 2014. márciustól pedig nemzetközi összehasonlításban is lehet majd vizsgálni a magyar adatokat. Beszámolt arról, hogy áprilistól az összes megyéről jelentetnek meg köteteket, amelyekben járási, kistérségi bontásban is közölnek adatokat az egyes településekről. Számos tematikus kiadványuk lesz, egyebek mellett a lakás- és demográfiai helyzetről, az iskolai végzettségről, a családokról és a háztartásokról, a nemzetiségekről és a vallásokról - sorolta. Virágh Eszter, a népszámlálás szóvivője arról beszélt, hogy a magyarországi népszámlálás gyorsaság tekintetében a középmezőnybe tartozik nemzetközi összehasonlításban. Az érdekes adatok között említette, hogy 1044 százévesnél idősebb embert írtak össze, Szabolcsban van a legkevesebb válás, valamint azt, hogy a 40 évesnél fiatalabb egyedülálló nőknek csaknem kétharmada diplomás. A helyi jegyzők száznál kevesebb esetben voltak kénytelenek eljárást indítani adatszolgáltatás megtagadása miatt - tette hozzá.
„Mindennek megéri vallani magunkat, csak magyarnak nem”
Jobbik: A kormány tegyen határozott lépéseket a magyarság pusztulásának megállítása érdekében
2013. április 3. - (mti)
A Jobbik felszólítja a kormányt, hogy a népszámlálási adatok ismeretében tegyen meg mindent a „magyarság pusztulásának megállítása érdekében”. Erről Sneider Tamás a párt alelnöke beszélt szerdai sajtótájékoztatóján. Emlékeztetett rá, hogy a 2011. októberi népszámlálás adatai szerint Magyarország lakossága 10 év alatt 260 ezer fővel csökkent, a magyarság pedig ennél is nagyobb arányban - 400 ezer fővel - és csak a 130 ezer bevándorlónak köszönhető az egész ország népességének kisebb arányú csökkenése. A jobbikos politikus szerint tehát jelenleg 8,6-9 millió azoknak a száma, akik magyarnak vallják magukat és Magyarországon is élnek. Hangsúlyozta: ennek a problémának a megoldása érdekében szakítani kell azzal a gazdaságpolitikával, amely „gyarmati sorba taszította Magyarországot és amelynek egyetlen célja az emberek kizsákmányolása”, mert a Jobbik álláspontja szerint a magyarság fogyása egyenes arányban áll az emberek kizsákmányolásának, illetve a gyarmatosításnak a mértékével. Ennek érdekében Sneider Tamás szerint egyrészt valódi vidékfejlesztésre van szükség, amelynek keretében munkahelyeket kell létrehozni a kistelepüléseken. Ez a Jobbik szerint a mezőgazdaság, a feldolgozóipar, a kereskedelem vagy a gépgyártás állami szintű fejlesztésével valósulhat meg. Emellett az ellenzéki párt felszólítja a kormányt a családi adókedvezmény teljes körű igénybevételének megteremtésére, valamint a szülésből visszatérő nők számára a négyórás részmunkaidő lehetővé tételére a teljes állami szektorban. Sneider Tamás beszélt arról is, hogy a népszámlálás adatai szerint másfélszeresére nőtt a nemzetiségüket vállalók száma az országban. Úgy fogalmazott: ennek oka, hogy ma „mindennek megéri vallani magunkat, csak magyarnak nem”, és ez pedig „a kisebbségeket érő pozitív diszkriminációnak köszönhető”, létezik ugyanis „többséggel szembeni rasszizmus”. Szerinte a nemzetiségüket vállalók arányának növekedését az is elősegíti, hogy a kisebbségi önkormányzatokon és az oktatási rendszeren keresztül az állam jelenleg pluszforrásokkal támogatja a kisebbségeket.
Az ombudsman üdvözli a nemzetiségüket vállalók számának növekedését
2013. április 3. - (mti)
Az alapvető jogok biztosa üdvözli, és jelentős előrelépésnek tartja, hogy a 2011-es népszámlálás adatai szerint a tíz évvel ezelőttiekhez képest lényegesen többen vallották meg a nemzetiségi identitásukat, ugyanakkor fontosnak tartja, hogy az eredménynek gyakorlati következményei is legyenek - közölte az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala szerdán az MTI-vel. Szabó Máté alapjogi biztos közleményében emlékeztetett: az alaptörvény és a nemzetiségek jogairól szóló törvény rögzíti, hogy a nemzetiségek a magyar politikai közösség részei, államalkotó tényezők, és minden, nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad megvallásához és megőrzéséhez. A népszámlálási adatokat felidézve a hivatal azt írta: a tíz évvel korábbinál majdnem ötven százalékkal többen vallották magukat valamelyik nemzetiséghez tartozónak, és ötven százaléknál is többel emelkedett a roma identitásukat megjelölők száma. Az ombudsman szerint a nemzetiséghez tartozás ilyen önkéntes és szabad vállalása örvendetes, ugyanakkor nem egy lezárt folyamat eredményének, inkább egy kedvező iránynak tekinthető. A közleményben emlékeztettek arra is, hogy az alapvető jogok biztosáról szóló törvény az ombudsman kiemelt feladataként szabja meg a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét. Ennek szellemében a biztos arra hívta fel a figyelmet, hogy a népszámlálás valós következményei a nemzetiségek joggyakorlásának mindennapjaiban mutatkozhatnak majd meg. Példaként említették azt, hogy miként érvényesülnek az adatok a jövő évi nemzetiségi önkormányzati választások kiírásában, vagy a nemzetiségi települések közös önkormányzati hivatalainak létrehozásakor, vagy a nemzetiségi nyelvhasználathoz kapcsolódó jogok garantálásában. A Központi Statisztikai Hivatal csütörtökön hozta nyilvánosságra a 2011-es népszámlálás eredményeit. Ezek szerint a tíz évvel ezelőttihez képest 153,4 százalék, összesen 315 583 ember vallotta magát cigánynak első- vagy másodsorban. A jelentős emelkedés okaként a hivatal népszámlálásért felelős elnökhelyettese a kettős identitás megjelölésének lehetőségét említette. A 315 583-on felül 71 686-an vannak, akik önmagukat roma emberekkel közös háztartásban élőknek vallották, továbbá 247 959-en laknak „nagymértékben cigány nemzetiséghez tartozók által lakott területen”. A második legnépesebb nemzetiséget a németek jelentik 185 696-es, a harmadikat pedig a románok 35 641-es létszámmal, utóbbiaktól azonban nem sokkal marad el a szlovákság 35 208-as lélekszámmal. A migráns csoportok közül a legnagyobb az oroszok aránya, ők 13 337-en vannak, ami 242 százaléka a 10 évvel ezelőtti adatnak, a kínaiak pedig 6770-en élnek Magyarországon, ami 232,2 százaléka a tíz évvel ezelőttinek.
Mazsihisz: A hatóságok akadályozzák meg a Magyar Motoros Menet megtartását!
2013. április 7. - (mti)
A Mazsihisz felszólítja a hatóságokat, hogy minden rendelkezésükre álló eszközzel akadályozzák meg az Élet Menetével egy napra szervezett Magyar Motoros Menet megtartását, amelynek a szervezők az Adj gázt! címet adták. A Mazsihisz honlapján vasárnap közzétett közleményben emlékeztetnek: évről-évre tízezrek vesznek részt az Élet Menetén, ahol a meggyilkolt több százezer magyar zsidóra emlékeznek. Az idén ugyanerre a napra hirdette meg egy csoport a Magyar Motoros Menet elnevezésű rendezvényt. A motorosok felvonulásukkal érinteni akarják a zsidó negyedet, a Dohány utcai zsinagóga környékét is. A motoros rendezvénynek az Adj gázt! címet adták, amely a Mazsihisz szerint „félreérthetetlenül utal az Auschwitzban mérgesgázzal meggyilkolt több mint négyszázezer honfitársunk kínhalálára, s egyben felhívást jelent a rémtettek megismétlésére”. A Mazsihisz közleményében hangsúlyozza: világossá kell tenni, hogy „országunk földjén soha többé nem tűrjük büszkeségünk, becsületünk semmibevételét, legyünk bármilyen vallásúak, katolikusok, reformátusok, zsidók, izraeliták, tartozzunk a többséghez vagy a kisebbséghez, egyenként mutassuk meg, hogy az aljasság korának véget kell vetni”.
Magyar tükör - magyaroknak
A brüsszeli bírálatok nem a magyaroknak, hanem Orbán Viktornak, kormányának és pártjának szólnak
http://ujszo.com/online/velemeny-es-hatter/2013/04/07/magyar-tukor-magyaroknak
1500 „titkos“ szlovák-magyar állampolgár lehet
2013. április 7. - (Mózes Szabolcs - Új Szó)
Minden 300. szlovákiai magyar kért magyar állampolgárságot - derül ki a magyar kormányzat által tegnapelőtt közölt adatokból. Ez arányaiban messze a legkevesebb a határon túli régiók közül. A magyar kormányzat a napokban kiadta, mely országok állampolgárai kérték a honosítást, s hol adták be a kérvényeket. Az információt magyar ellenzéki politikusok és a sajtó is kérte egy ideje, az első ilyen jellegű lista februárban jelent meg, csütörtökön az adatok aktualizálása mellett azt is ismertették, hogy az érdeklődők hol nyújtották be a kérvényeket. Az egyszerűsített honosítás bevezetése óta (2011. január 1.) 422 870 fő kérvényezett magyar állampolgárságot. A várakozásoknak megfelelően a legtöbb kérvény - az összes kérelem kétharmada - az erdélyi magyarságtól érkezett. A romániai magyarság lélekszáma a tavalyi népszámlálás szerint 1,24 millió, ami több mint az összes többi kárpát-medencei régióban kisebbségben élő magyar összesen. Csütörtökig közel 284 ezer román állampolgár kért honosítást, őket a szerb és az ukrán állampolgárok követik. Szlovák állampolgároktól nagyon kevés, csak 1515 honosítási kérvényt kaptak a magyar hivatalok - ez nagyrészt a Fico-féle 2010-es ellentörvénynek köszönhető. Ez ugyanis kevés kivétellel mindenkitől elveszi a szlovák állampolgárságot, aki megkapja egy másik ország állampolgárságát, s bejelentési kötelességet ír elő. Arról továbbra sincsenek részletes adatok, mely országból hányan kapták meg a magyar állampolgárságot, csak az összesített szám ismert: a több mint 420 ezer kérelem mellett április 3-ig 341 447-en tették le az állampolgársági esküt. A két szám közti különbség nagyrészt abból adódik, hogy a leadástól számítva átlag kettő-négy hónapba is beletelik, míg valaki megkapja magyar „papírjait”. Csak az elmúlt három hónapban 60 ezren nyújtották be kérvényüket, közülük például még valószínűleg szinte senki sem tette le az esküt. A hivatalos tájékoztatás szerint a két és fél év alatt mindössze 2500 kérvényt utasítottak el. A szlovák belügytől kikértük, hogy a tegnapi napig hányan vesztették el a ficói ellentörvény miatt a szlovák állampolgárságot. A jogszabály hatályba lépése (2010. július 17.) óta 483 embert fosztottak meg állampolgárságától, közülük csak 34-en (18 férfi és 16 nő) kényszerültek a szlovák igazolványok leadására a magyar honosítás miatt. Ez azt jelenti, hogy a honosított szlovákiai magyarok kb. 96 százaléka nem tájékoztatta a szlovák szerveket, illetve azok nem jöttek rá a „törvénysértésre”. Az ellentörvény elrettentő erejét mutatja az is, hogy csak a szlovák állampolgárok 10 százaléka (161-en) adta le kérvényét szlovákiai konzulátusokon, a többi feltehetően Magyarországon, hogy kisebb legyen a lebukás veszélye. Az idei első három hónapban egyébként csak négy kérvényt kapott a Szlovákiában székelő magyar diplomáciai képviselet. Arányaiban a legtöbb kérvényt egyébként a kárpátaljaiak nyújtották be - harmaduk kért magyar útlevelet. Ez sem nevezhető meglepetésnek. Mivel Ukrajna nem EU-tag, a magyar útlevéllel komoly előnyhöz juthatnak a kárpátaljaiak. Részben hasonló okokkal magyarázható a sok szerbiai kérvény is. Összesen 97 ország állampolgárai nyújtottak be honosítási kérvényt, közte van három már nem létező állam is: a Szovjetunió (1183), Jugoszlávia (237) és Csehszlovákia (9). Ennek magyarázata, hogy a statisztika a bemutatott személyazonosító okmányok alapján lett elkészítve - egyeseknek pedig még régi igazolványuk volt. A 422 ezer honosítási kérelem között van 102 hontalan, valamint 13 tisztázatlan állampolgárságú kérelmező beadványa is.
Honosítás: a legszűkebb körben
2013. április 7. - (Ravasz Ábel - Új Szó)
Rövid közjáték után felkerült a magyar állami weboldalra az egyszerűsített honosítási eljárással magyar állampolgárságot igénylők száma és területi eloszlása. A közjáték arra vonatkozott, vajon hogyan lehet szavatolni a választások tisztaságát, ha nem tudni, mennyi kettős állampolgár van. Tehát eddig összesen 420 ezer kérelmező volt, közülük 340 ezren már le is tették az állampolgársági esküt. Szlovákiai szemmel különösen érdekes a hazai kettős állampolgárok száma. Miközben Romániából több mint 283 ezer, Szerbiából 76 ezer, Ukrajnából 50 ezernél több kérelem érkezett, Szlovákiából mindössze 1515. Ez azt jelenti, hogy az újonnan honosított szlovákiai magyarok súlya a honosítottakon belül nem éri el a fél százalékot, miközben a romániai magyarok a teljes kontingens pontosan kétharmadát teszik ki. A szlovákiai magyarok alacsony hajlandóságát - ezerből hárman kértek állampolgárságot - három tényező befolyásolta. Az első - és messze ez a legfontosabb - a Fico-féle ellentörvény, amely a szlovák állampolgárság elvesztésével fenyegeti a honosítást kérőket. Bár eddig gyakorlatilag csak annak vonták be szlovák okmányait, aki erre (politikai üzenetként) kimondottan törekedett, a félelem nyilván sokakat gátol a magyar állampolgárság kérvényezésében. Ez önmagában azonban nem elég magyarázat, hiszen Ukrajna nem kevésbé agresszívan lépett fel ezzel a kezdeményezéssel szemben, ott viszont sokkal magasabb a kérvényezők aránya a magyarság arányához képest. A két országban tapasztalható tendencia közötti különbség abban gyökerezik, hogy a szlovákiai magyarok de facto viszonylag keveset nyernek az állampolgársággal, a kárpátaljai és vajdasági közösségek tagjai viszont így uniós állampolgárokká válhatnak. Harmadsorban pedig ott van a politikai megosztottság kérdése is: az, hogy a szlovákiai magyarok egy jelentős része számára a kettős állampolgárság aktuálpolitikai narratívába ágyazódott be, amelyben annak bevezetése elsősorban a Fidesz önérdekeként, politikai játszmaként, sőt a határon túli magyarok felhasználásaként jelenik meg. Ezt a vélekedést erősíti meg az is, hogy a Fidesz-kormány változatlanul aszimmetrikus módon preferálja az MKP-t a Híddal szemben, azaz beleszól a szlovákiai magyarság ügyeibe, a saját pártpolitikai érdekeit szem előtt tartva. Mit jelent majd ez az alacsony arány a jövő szempontjából? A negatív hatásokat tekintve ezzel a szlovákiai magyarság kikerül a magyarországi politika fókuszából, hiszen itt - különösen Romániával ellentétben - nincsenek szavazók. Ez kevesebb figyelmet, energiát, szívességet jelent. A másik oldalon viszont ugyanezen okokból Szlovákia megmenekülhet a magyarországi politikai kampány begyűrűzésétől a határokon túlra, ami jelentős pozitívum. De fontos látni, hogy semmi sincs kőbe vésve: a Fico-féle ellentörvény lehetséges jövőbeli megszüntetése és a magyarországi nemzetpolitika aszimmetriájának kiküszöbölése után a szlovákiai magyarok is nagyobb számban csatlakozhatnak a kettős állampolgárok köréhez - Magyarországon ugyanis ma nincs olyan jelentős politikai erő, ami az állampolgársági törvény visszavonásán gondolkozna.
Bugár a Fideszről és az Együtt 2014-ről
http://ujszo.com/online/kozelet/2013/04/13/bugar-a-fideszrol-es-az-egyutt-2014-rol
Területi autonómiák Európában - a Nemzetpolitikai Kutatóintézet konferenciája
2013. április 5. - (mti)
Területi autonómiák Európában: megoldások és kihívások címmel kétnapos nemzetközi konferenciát rendez a Nemzetpolitikai Kutatóintézet hétfőtől Budapesten, a tanácskozást Semjén Zsolt nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes nyitja meg. Kántor Zoltán, a Nemzetpolitikai Kutatóintézet igazgatója az MTI-nek elmondta: a szomszédos országok magyarsága többféle autonómiakoncepciót fogalmazott meg, a téma folyamatosan napirenden van. A mostani konferencia egyik célja, hogy áttekintsék a tudományos alapokat, és összegezzék a rendelkezésre álló tudást. Áttekintik majd, mi is az autonómia, miért szükséges, hová-meddig jutottak el bizonyos kisebbségek e téren, és hogyan működik a gyakorlatban. Kántor Zoltán kiemelte: nincs két egyforma út. A kisebbségek fő célját, a nemzeti kisebbség reprodukcióját ugyanakkor ezen kereteken belül lehet a leghatékonyabban megvalósítani - mutatott rá. Hozzátette: az autonómia az, ami a többség és kisebbség közötti konfliktus megoldásának kulcsa lehet. A tanácskozáson előadást tart Andreas Gross, az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének svájci tagja, Markku Suksi finn egyetemi tanár, David Smith egyetemi tanár (Glasgow-i Egyetem), Günther Rautz, a bolzanói székhelyű European Academy vezető kutatója. Felszólal továbbá Sabrina Ragone, a spanyol Alkotmányos és Politikai Tanulmányok Központjának kutatója, Korhecz Tamás, a szerbiai Magyar Nemzeti Tanács elnöke és Jakab András, a Magyar Tudományos Akadémia (MTA) Jogtudományi Intézetének igazgatója. Az első napon zárszót mond Répás Zsuzsanna nemzetpolitikáért felelős helyettes államtitkár. A konferencia második napján workshopot tartanak autonómiaszakértők részvételével, felszólal Salat Levente egyetemi tanár (Babes-Bolyai Tudományegyetem), Ferenc Viktória kutató (Nemzetpolitikai Kutatóintézet), Tokár Géza szóvivő, újságíró, politológus a Szlovákiai Magyarok Kerekasztala képviseletében. Előadást tart továbbá Vizi Balázs egyetemi docens (Nemzeti Közszolgálati Egyetem), nemzetközi jogász.
A krasznahorkai vár újjáépítése
Az újjáépítés alatt álló vár a szlovákiai Krasznahorkaváralján. A középkorban épült vár 2012. március 10-én égett le. Fotó: Komka Péter (mti)
https://www.facebook.com/photo.php?fbid=401222813310034&set=a.165789530186698.33779.147596498672668&type=1&theater
Marad az -ová a szlovák női nevek végén
http://vilagszam.hu/cikkek/marad-az-ova-a-szlovak-noi-nevek-vegen-nem-sikerult-enyhiteni-a-jogszabalyt-.html/5411/
A vasúti kétnyelvűségről ír a pozsonyi Pravda
2013. április 5. - (nyest.hu)
A szlovák sajtó sem érti, miért nem képes Szlovákia megoldani a vasúti kétnyelvűség ügyét. Az illetékes minisztérium az év második felére ígéri a megoldást. A Kétnyelvű Dél-Szlovákia levélkampányával kapcsolatban közölt cikket a vasúti kétnyelvűségről a pozsonyi Pravda. Összefoglalja a korábbi eseményeket, és vázolja a jelenlegi helyzetet. A Pravda értékelése szerint a minisztérium és a vasút folyamatosan azt hangsúlyozza, hogy nincsenek a kétnyelvűség ellen, csak néhány törvényt kell módosítani. Ennek érdekében még külön szakértői bizottságot is létrehoztak - hónapokkal ezelőtt. Előrelépés azóta sem történt. A vasút minden kérelmet azzal utasít vissza, hogy megalapozatlanok. Ilyenek voltak például azok, melyek a kétnyelvű Nová Vieska - Kisújfalu megállónév vagy a Moldava nad Bodvou - Szepsi állomásnév bevezetését kérték. Az aktivisták ezért úgy gondolják, hogy valójában a vasút nem támogatja a kétnyelvűséget. A Pravda kitér arra is, hogy más országokban, így például Olaszországban, Romániában, Finnországban, Belgiumban, Svájcban vagy Szlovéniában teljesen megszokottak a többnyelvű állomásnevek. Csehországban a kétnyelvűség bevezetéséhez semmilyen törvényt nem kellett megváltoztatni. Ott a vasútállomások elnevezéseivel a vasúti hivatal foglalkozik, és hozzájuk bárki fordulhat az állomásnevek megváltoztatására vonatkozó javaslattal. A kétnyelvű állomásnevek szinte kivétel nélkül a lengyel határnál, Těšín közelében használatosak. A döntés előtt mindig figyelemben veszik, hogy milyen értelme és következménye van a kétnyelvű állomásnevek bevezetésének. Szem előtt tartják, hogy az utasok tájékozódni tudjanak: az ilyen helyeken nagyobb állomásnév-táblákat használnak. Feltétel azonban, hogy ne az állomás legyen az egyedüli kételvű intézmény a környéken. Arra a kérdésre, hogy miért nem követi Szlovákia is a cseh példát, Martin Kóňa, a szlovák közlekedési minisztérium szóvivője azt válaszolta, hogy a két országban nem azonos a jogi környezet. Megismételte, hogy nemzeti kisebbségekről és a vasútról szóló törvények módosítására van szükség. Úgy vélte, ezek az év második felére készülnek el.
Különleges kiállítás Szentendrén
2013. április 5. - (mti)
Ernest Zmeták (1919-2004) szlovák festő alkotásaiból és magángyűjteményéből látható válogatás péntektől a szentendrei MűvészetMalomban. Basics Beatrix művészettörténész, a kiállítás kurátora elmondta, hogy a szentendrei kiállítás jó lehetőség a tisztelgésre a 20. századi szlovák képzőművészet egyik kiemelkedő személyisége előtt, bemutatva annak magyar művészi gyökereit és kapcsolatát az országgal. A szlovák-magyar munkás családban született Ernest Zmetákot bemutatva a kurátor kiemelte: a festő a szlovák művészet történetében egyedülálló jelenségnek számít, aki már a negyvenes évek első felében saját programmal, egyéni világlátással és néha vitákat kiváltó radikális nézetekkel rendelkező kész művészként jelentkezett. Életútja sajátos volt abban is, hogy a prágai akadémia helyett a budapesti Képzőművészeti Főiskolát választotta, ahol Aba-Novák Vilmos, Szőnyi István, Kontuly Béla tanította. „Amikor 1938-ban Aba-Novák a mestere lett, az érsekújvári ifjú nemcsak tanárra lelt benne, hanem egy életre szóló példára, a Cézanne-féle modernizmus közvetítőjére” - mutatott rá Basics Beatrix. Zmeták nem csak stílusának, illetve nem mindennapi személyiségének köszönhetően vált a szlovák művészet különlegességévé. „Művész volt, de műgyűjtő is, akire nagy hatással volt a két háború közötti Budapest hangulata, a magyar polgári élet, a galériák, gyűjtemények és régiségkereskedések nagymértékben befolyásolták művészi és gyűjtői életútját” - hívta fel a figyelmet a művészettörténész. 2011-ben egy pozsonyi kiállítás mutatta be elsőként Zmetákot mint magángyűjtőt, akinek kollekciója több mint háromezer műtárgyból állt. „Nagyszabású képzőművészeti gyűjteményt épített fel, amelynek első darabja egy Barabás Miklós-portré volt, de Budapest iránti vonzalma a magyar modernek - Aba-Novák és Kontuly mellett többek között Kernstok Károly, Egry József, Perlott-Csaba Vilmos, Rudnay Gyula - gyűjtésében is megnyilvánult, ugyanakkor korábbi generációktól is válogatott, így például Szinyei Merse Páltól, Mednyánszky László vagy Deák-Ébner Lajostól. Ezek végül gyűjteményének legérdekesebb darabjai lettek, és kvalitásuk is felülmúlja a többi képcsoportét” - mondta Basics Beatrix. „Az utolsó klasszikus” - ahogy a pozsonyi kiállítás nevezte őt - Szentendrén bemutatkozó tárlatán 110 darab alkotása látható, magángyűjteményéből pedig egyebek mellett mestereitől, Aba-Novák Vilmostól, Szőnyi Istvántól, Kontuly Bélától állítanak ki. A kiállítás - amelynek másik társkurátora a pozsonyi művészettörténész, Barczi Gyula - június elejéig látható, megvalósulásában kiemelt támogató volt a pozsonyi SOGA Galéria és Aukciósház.
Magyar és szlovák képzőművészek kiállítása Mosonmagyaróváron
2013. április 4. - (mti)
Magyar és szlovák képzőművészek, festők, grafikusok, szobrászok és fotósok kiállítása nyílik pénteken Mosonmagyaróváron a Flesch Károly Kulturális Központban. A Nyugat-Dunántúlon és a szlovákiai Csallóközben alkotó művészeket összefogó Kortárs Művészeti Panoráma (KOMP) idei vándorkiállításának első állomásán kilenc anyaországi alkotó, illetve a szomszédos Szlovákiában tevékenykedő tíz magyar és szlovák művész munkáit vonultatja fel - mondta Varga György, a szerveződés kuratóriumának elnöke csütörtökön az MTI-nek. Most először négy érsekújvári képzőművészt is meghívtak, ők festményeket, kisplasztikákat és fotókat küldtek a tárlatra. A KOMP négyéves fennállása óta első ízben Érsekújváron is „kiköt”: az április 21-ig Mosonmagyaróváron látható tárlat anyagát május elején viszik Érsekújvárra. A mosonmagyaróvári kiállításon fakompozíciókat tár az érdeklődők elé Lipcsey György, a csallóközi Dunaszerdahelyen élő Munkácsy-díjas képzőművész, fotógrafikákat mutat be a közösség másik Munkácsy-díjasa, a Somorján alkotó Mayer Éva grafikusművész. A nyugat-dunántúli alkotók, köztük Borbély Károly, Kurcsis László, Varga György és Lebó Ferenc legújabb munkáikat, pasztelleket, grafikákat, festményeket és szobrokat mutatnak be. A KOMP tárlatát minden hónapban más helyszínre viszik. A Duna két oldala közötti kapcsolatokat erősítő kezdeményezést támogatják a kiállításokat fogadó települések önkormányzatai. A helyi Rotary klub a kezdetektől segíti az összefogást, kapcsolatai révén a bemutatkozási lehetőségeket is évről évre szélesíti a művészek számára. Közreműködése nyomán a tervek szerint decemberben Bécsben is bemutatkozik a KOMP.
Martonyi arcai és játszmái
http://www.parameter.sk/rovat/paravelemeny/2013/04/02/martonyi-arcai-es-jatszmai
Martonyi: Nincs területi követelése Magyarországnak
Érezzék magukat otthon a kisebbségek
2013. április 2. - (mti)
Martonyi János szerint minden ország érdeke, hogy területén otthon érezzék magukat a kisebbségek, és Magyarországnak is az a célja, hogy a határon túli magyarok a szülőföldjükön találják meg a boldogulásukat. A külügyminiszter az Országgyűlés nemzeti összetartozás bizottságának keddi ülésén kiemelte: bár „a magyar közvélemény túlnyomó része, a magyar politikai elit elfogadta a területvesztést”, mégis „előjön az a gondolat”, hogy Magyarországnak területi igényei lennének. Valószínűleg azért vetődik fel ez még mindig, mert politikai célokra jól lehet használni - mondta. Hangsúlyozta, Magyarország elfogadja a területvesztését, de a szomszédos országoknak tudomásul kell venniük, hogy a területekkel együtt olyan közösségeket is kaptak, amelyek ragaszkodnak ahhoz, hogy az identitásukat közösségként őrizzék meg, és az egyéni asszimiláció helyett a közösségi integráció a céljuk. Mint mondta, nincs tömeges igény a határon túli magyarok körében az áttelepülésre, és a kedvezményes honosításnak sem lett ilyen következménye. A lehetőség megteremtésével viszont jelentősen megnőtt a magyar állampolgárok száma, ezzel együtt a konzuli feladatok is a jelentősen nőttek. Kifejtette, a külképviseleti hálózat bővítésének első szakaszában ezért a nemzetpolitikai szempontok jelennek meg: remélhetőleg a kormány hamarosan jóváhagyja az eszéki, a melbourne-i, a torontói, a marosvásárhelyi és a nagyváradi konzulátus megnyitását. Martonyi János úgy fogalmazott, „a nemzetnek van külpolitikája”, és téves a külpolitika és a nemzetpolitika szembeállítása. „Bár a nemzet nem nemzetközi jogalany”, Magyarországnak külpolitikája alakításában az összmagyarság érdekeit kell figyelembe vennie. Azt mondta: a magyar külpolitika célja a nemzetpolitikai érdekek érvényesítése, és ez nem korlátozódik a szomszédos országokra, a diplomácia egészének kiemelt feladata. A szomszédos országokkal fennálló viszony alakulásának ugyanakkor meghatározó tényezője a magyar közösségek helyzete, jogaik érvényesülése, és e közösségeknek is érdekük, hogy jó legyen a viszony az országok között, hiszen a konfliktusok következményeit elsősorban ők érzik meg - magyarázta. Kiemelte, a nézeteltérések fő forrása az, hogy Magyarország szerint léteznek közösségi jogok, a szomszédos államok többsége azonban úgy látja, hogy a kisebbségi jogok az egyén védelmére korlátozódnak. Amíg ez a nézetkülönbség fennáll, mindig felszínre törnek majd a viták, hiszen sok érzékeny kérdés a határon túli magyarok helyzetével kapcsolatban ezzel függ össze - mutatott rá. Csóti György (Fidesz) azt vetette fel a miniszternek, hogy a kormánynak az eddigieknél határozottabban kell támogatnia a határon túli magyarok erőfeszítéseit a teljes körű és tényleges autonómiáért. Martonyi János kijelentette: az autonómia bármely formáját választja egy közösség, a kormánynak támogatnia kell a törekvéseit. Hangsúlyozni kell, hogy az autonómia nem jelent elszakadást - tette hozzá. Szabó Vilmos (MSZP) azt mondta, hogy a magyar külpolitika nem jól szolgálja az összmagyarság érdekeit, a magyar-magyar kapcsolatépítésben „ignorálja” a szlovákiai Híd-Most és a Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ) pártokat, továbbá Gajdos István parlamenti képviselőt, az Ukrajnai Magyar Demokrata Szövetség (UMDSZ) elnökét. A külügyminiszter válaszában kifejtette: „az úgynevezett vegyes pártok a magyar nemzetpolitika egésze szempontjából elég komoly veszélyt és kockázatot jelentenek”. Hozzátette: a magyar közösségek politikai pártjainak a stratégiai kérdésekben meg kell egyezniük, de ez nem zárja ki a versengést. Szávay István (Jobbik) felvetésére, miszerint a magyar-szlovák találkozókon nem foglalkoznak az érzékeny kérdésekkel, Martonyi János azt mondta, rendszeresen foglalkoznak ezekkel a témákkal, köztük a nyelvhasználat és az állampolgárság ügyével. Az utóbbival kapcsolatban közölte: folynak a szakértői tárgyalások, de nem könnyű a helyzet, nem lehet gyorsan megoldani, viszont az is egyértelmű, hogy „a mai helyzet tarthatatlan”. Ugyancsak a képviselő kérésére tért ki a miniszter arra is: Magyarország többször hangot adott aggodalmának, hogy veszélybe kerülhetnek a jó magyar-román kapcsolatok. A két ország közötti stratégiai partnerség megőrzése továbbra is fontos cél - jegyezte meg. Gaal Gergely (KDNP) érdeklődésére a tárcavezető arról is beszélt, hogy a március 16-ai ungvári események után Magyarország világossá tette: támogatja Ukrajna európai ambícióit, de ennek feltétele, hogy tiszteletben tartsák a magyar közösség jogait.
Pistának jó lesz? - Egy elhatárolódás anatómiája
Szerencsére nem a felvidéki magyar közélet központi eleme, mégis érdekes dolgok láttak napvilágot a (magyar) politikai szélsőségekhez való viszonyulását tekintve, és már ott tartunk, hogy maga Berényi pártelnök volt kénytelen de facto elhatárolódni a Jobbiktól:
http://www.bumm.sk/80727/egy-elhatarolodas-anatomiaja.html
A magyarok is felkerültek a britek bevándorlási térképére
http://hvg.hu/vilag/20130403_Brit_adatok_Magyarorszagrol_erkezik_a_tiz
Életfogytiglanira változtatták Csatáry László halálbüntetését
http://www.stop.hu/kulfold/eletfogytiglanira-valtoztattak-csatary-laszlo-halalbunteteset/1134544/
Szili Katalin Pozsonyban
http://www.felvidek.ma/felvidek/kozelet/38728-szili-katalin-pozsonyban
Szili Katalin: Kulcs lehet a magyarság fogyásának visszafordítására a nyelvhasználat Szlovákiában
2013. március 27. - (mti)
Szili Katalin szerint kulcs lehet a szlovákiai magyarság fogyásának visszafordításban a nyelvhasználat. A fenntartható fejlődés országgyűlési bizottságának elnöke, volt házelnök ezt a következtetést szűrte le a szlovákiai magyar fiatalokkal és civil szervezetek tagjaival szerdán Pozsonyban folytatott beszélgetéseiből. Egynapos hivatalos látogatása során Szili Katalin találkozott a szlovákiai magyar politikai érdekképviselet vezetőivel, valamint a pozsonyi törvényhozás földművelésügyi és környezetvédelmi bizottságának elnökével is. Szili Katalin programja első felében szlovákiai magyar fiatalokkal és civil szervezetek tagjaival találkozott a Pozsonyi Magyar Intézetben. Az egyeztetés fő témája a civileknek a nyelvhasználati jogok érvényesülésének érdekében kifejtett ténykedése és tapasztalataik voltak. Szili Katalin a találkozó kapcsán az MTI-nek elmondta: „civil pezsgést” tapasztalt, s a nyelvhasználati jogok érvényesítése is hozzájárulhat ahhoz, hogy a felvidéki magyarságnak az elmúlt évtizedekben tapasztalt létszámfogyatkozása a visszájára forduljon. „Meg kell találnunk minden olyan lehetőséget, ami ezt a tendenciát megfordítja, ennek egyik kulcsa a nyelvhasználat” - szögezte le. „A bizottság elnök érdeklődést tanúsított a mi jogalkotásunk iránt (...) az aktualitást a fenntartható fejlődés napokban jóváhagyott keretstratégiája adta” - fejtette ki Szili Katalin a Mikulás Hubával, a szlovák parlament földművelésügyi és környezetvédelmi bizottságának elnökével folytatott egyeztetése kapcsán. Elmondta: ezúttal kapcsolatfelvételre került sor, egyben megegyeztek a párbeszéd folytatásában. Ennek következő állomására már az idén ősszel sor kerül egy a magyar fél által megszervezendő hivatalos találkozó keretében. Az ősszel esedékes találkozón az európai uniós folyamatok áttekintésére kerítenek sort az éppen aktuális finanszírozási időszak tükrében, valamint szó esik majd a határ menti térség víz és levegőszennyezési kérdéseiről is. Hivatalos látogatásának második felében a fenntartható fejlődés bizottságának elnöke a Szlovák Atlanti Tanács képviselőivel, valamint a Magyar Közösség Pártja (MKP) elnökségének tagjaival találkozik.
Parádézhatnak a parlamentben a piás politikusok
http://www.bumm.sk/80364/paradezhatnak-a-parlamentben-a-pias-politikusok.html
Palóc Húsvét a füleki várban
2013. március 26. - (mti)
Húsvéthétfőn hagyományos ünnepi rendezvényével várja az érdeklődőket a Füleki Vármúzeum, felelevenítve a szlovákiai magyarság táncait, zenéjét és népi szokásait - tájékoztatta az MTI-t a vármúzeum igazgatója kedden. A várudvar kapuját 10 órakor nyitják meg, a vár ezután folklórműsoroknak, kézműves foglalkozásoknak, gyermekprogramoknak és kézműves kirakodóvásárnak ad helyet - mondta Agócs Attila. Az Üdvözlet Mátyusföldről című műsorban bemutatkozik a nemeskosúti Berkenye Néptáncegyüttes, Németh Dénes zenekara és a Dióhéj Citerazenekar Diószegről. A dernői Borostyán és a füleki Rakonca Néptáncegyüttes Nagyszüleink öröksége címmel ad ízelítőt legújabb koreográfiáiból. A műsort a budapesti, magát „kelet-európai cimbalom rock and roll” zenekarként meghatározó Cimbaliban együttes koncertje koronázza. A kézművesfoglalkozások keretében az alkotni vágyók díszíthetnek hímestojást, süthetnek molnárkalácsot, készíthetnek tűzzománc ékszert, a látogatók palóc népi ételeket is kóstolhatnak. A vár Bebek-tornyában az egész nap folyamán megtekinthetők a Füleki Vármúzeum állandó kiállításai, valamint a Rozsnyói Bányászati Múzeum és a rimaszombati Gömör-Kishonti Múzeum időszaki kiállításai.
„Neked meg a..... anyukád!” - Szánalmasra sikeredett... - Ez ám a visszavágás
A pozsonyi Új Szó a Kika című, német gyermekhíradóról és a Hír TV arra adott „válaszáról”
http://ujszo.com/online/velemeny-es-hatter/2013/04/02/ez-am-a-visszavagas
Pásztor István: A szerb-magyar megbékélés példaként szolgálhat más népeknek
2013. március 24. - (mti)
A Vajdasági Magyar Szövetség (VMSZ) elnöke szerint a szerb-magyar történelmi megbékélés példaként szolgálhat más térségbeli népek számára. Pásztor István a Dnevnik című újvidéki napilap hét végi számában megjelent interjúban beszél erről. A lap azzal összefüggésben kérdezte a politikust, hogy a vajdasági Csúrogon két emlékhely létesül: az 1942-es délvidéki razzia szerb és az 1944-es bosszúhadjárat magyar áldozatainak, és a tervek szerint a szerb és a magyar köztársasági elnök tavasszal kölcsönösen fejet hajt ott az áldozatok emléke előtt. „Ez valóban nagyon fontos esemény, mert a magyar-szerb viszonyon túlmenően példaként szolgálhat a múlttal való szembenézésre a szerbek és a horvátok, a szerbek és az albánok, a magyarok és a románok, a magyarok és a szlovákok számára. (...) Így ez nemcsak magyar-szerb kérdés, hanem értékrendbelileg ténylegesen európai kérdés. Ha megbékélhettek a németek és a franciák, vagy a németek és a lengyelek, és ha ma erre képesek a magyarok és a szerbek, akkor létrejöhet a megbékélés az egész térségben” - mondta Pásztor István. A politikus felhívta a figyelmet arra, hogy a népek történelmi megbékélésében a politikusokra fontos szerep hárul, mert olyan jelzéseket adnak, amelyek serkentik ezeket a folyamatokat, de az igazság feltárása nem az ő dolguk, hanem a történészeké. „Talán eltelt elegendő idő ahhoz, hogy ezeket a kérdéseket senki se élje meg saját népe elleni támadásként. Talán vagyunk annyira érettek és bölcsek, hogy megértsük: vannak egyének, akik bűncselekményeket követnek el, de a népek nem bűnelkövetők, mint ahogyan olyan népek sincsenek, amelyek a történelem során állandóan áldozatok voltak” - mondta Pásztor István. A vajdasági parlamenti elnök interjúja nagy részében a tartomány ügyeiről beszél, és szól arról, hogy továbbra is rendezetlen a „vajdasági kérdés”, amit mi sem bizonyít jobban, mint a köztársasági alkotmánybíróság tavalyi döntése, amely megsemmisítette a tartomány autonóm hatásköreiről szóló törvény egyes cikkeit. Emlékeztet arra, hogy még csak ezután következik a Vajdaság statútuma alkotmányosságáról szóló alkotmánybírósági határozat, illetve megoldatlan a tartomány finanszírozása és egy sor más olyan dolog, amely ugyancsak a vajdasági kérdés rendezetlenségéről tanúskodik. Pásztor István szerint mindezek „rendszerbeli” problémák, de ma ezekkel Szerbiában senki se foglalkozik, mert elsősorban Koszovó és más kérdések foglalják le az állami vezetőket.
A világ legnagyobb autógyártója: Szlovákia
http://www.vezess.hu/hirek/szlovakia_vilag_legnagyobb_autogyartoja/43053
Az 1988-as gyertyás tüntetésre emlékeztek Pozsonyban
2013. március 26. - (mti)
Néhány száz ember gyűlt össze hétfőn este a pozsonyi Hviezdoslav téren, hogy a kommunista karhatalom által negyedszázada szétvert gyertyás tüntetésre emlékezzen. Az emberi jogok és a hívők jogainak be nem tartása miatt szervezett megmozdulást 1988. március 25-én a karhatalom vízágyúkkal és gumibotokkal szétverte. A gyertyás tüntetés az 1968-as reformmozgalom elfojtása utáni Csehszlovákiában a kommunista államhatalom ellen szervezett legjelentősebb megmozdulás volt. A tüntetést az 1989-es rendszerváltás nyitányának tartják, évfordulója Szlovákiában 1993 óta az emberi jogokért folytatott küzdelem emléknapja. A megemlékezések sorát a 25. évfordulón a Prímási palota tükörtermében tartott, Szabadságunk története című kollokvium nyitotta meg, majd a Szent Márton-székesegyházban szentmisével folytatódott. A megemlékezés résztvevői a mise után gyertyákkal az egykori tüntetés színhelyére, a Hviezdoslav térre vonultak át, ahol az 1988-as eseményeket idézték fel. A rendezvény közös imádkozással ért véget. Az 1988-as gyertyás tüntetés célja az volt, hogy békés tiltakozással érje el a katolikus püspökök kinevezését, valamint a teljes vallásszabadság és a polgári szabadságjogok betartását. A megmozdulás az akkori államhatalom széles körű ellenintézkedései ellenére jött létre. A tüntetésre sok rendőrt vezényeltek ki. A rendezvény eleinte békésen zajlott, ám nem sokkal a befejezés előtt a karhatalom távozásra szólította fel a tüntetőket, majd vízágyúk és könnygázgránátok bevetésével, kutyás-gumibotos rendőrökkel feloszlatta a tömeget.
A cseh államfő szerint Szlovákia megelőzte Oroszországot és beérte az USA-t
http://www.nepszava.hu/articles/article.php?id=635348#null
Cseh lap: Fico sok tekintetben az EU mintaországává változtatta Szlovákiát
2013. március 25. - (mti)
Robert Fico miniszterelnök második kormánya idején Szlovákia Európa korábban problémás országából több tekintetben az Európai Unió példaadó országa lett - állítja a Lidové Noviny című konzervatív cseh napilap hétfői kommentárjában. És mindez nemcsak annak következménye, hogy a Fico vezette Smer párt nyakán már nem lóg a két kolonc - a Szlovák Nemzeti Párt és Vladimír Meciar mozgalma - jegyzi meg Lubos Palata cikkíró. Úgy véli: az embernek a jobboldal fanatikus hívőjének vagy hasonlóan fanatikus Fico-ellenesnek kellene lennie, hogy ne lássa: Szlovákiának ma egyszerűen jobban megy, mint Csehországnak. „És sokkal” - teszi hozzá a jegyzetíró. „Bár a szlovákiai átlagbérek még néhány tucat euróval alacsonyabbak, mint Csehországban, de Pozsony mint régió már túlszárnyalta Prágát, s ha ez így folytatódik, a szlovák gazdaság három éven belül utoléri és megelőzi a cseh gazdaságot” - véli Palata. A szlovákok a Csehországban minden pillanatban megkérdőjelezett euró bevezetésével és a csodálatosan magasan megállapított átváltási kurzussal meggazdagodtak, s gazdaságuk mindezt kibírta. Bár Szlovákiának most el kell szenvednie az euróövezet összes botrányát, ez nem gyengíti, hanem inkább erősíti Pozsony önbizalmát - fejti ki a lap. Fico megszüntette ugyan az egysávos jövedelmi adót, de annak legfőbb vonzereje nem az egyenlőségben, hanem az egyszerűségben rejlett. A főügyészi poszt elfoglalása körüli felesleges és méltatlan vitán kívül „Fico a múlt évben megmutatta, hogy egyetlen kormánypárt élén is képes a tisztességes és körültekintő kormányzásra. A vállalkozók véleménye szerint is például Szlovákiában észrevehetően kevesebb a lopás és a korrupció (mint Csehországban)” - írja Palata. Az egyetlen mutató, amely Szlovákiában tartósan rosszabb, mint Csehországban, az a munkanélküliségi ráta. A lakosság mintegy tíz százaléka - lényegében a romák - a szociális biztonság legmélyén vannak. A romák foglalkoztatási problémájának a megoldására azonban legalább még egy-két generáció kell. „Mindezt összefoglalva: Fico Szlovákiája ma sok tekintetben uniós mintaország. A mi Csehországunk Magyarországgal együtt sajnos a rangsor másik végén van. Érdemes elgondolkodni, miért van ez így” - zárja jegyzetét a Lidové Noviny.
Az Európai Néppárt politikai közgyűlése elítéli Fico kisebbségellenes megnyilvánulásait
2013. március 26. - (mti)
Az Európai Néppárt (EPP) politikai közgyűlése elítélte kedden Brüsszelben Robert Fico szlovák miniszterelnök kisebbségellenes megnyilvánulásait. A jobbközép, kereszténydemokrata irányzatú európai „ernyőpártnak” számító EPP politikai közgyűlése - 73 tagpárt negyven európai országból érkezett képviselője - kétnapos tanácskozást folytatott Brüsszelben, és egyebek között határozatot fogadott el a kisebbségek védelméről. Wilfried Martens, az Európai Néppárt elnöke közölte, hogy a politikai közgyűlés határozatban ítélte el Robert Fico szlovák miniszterelnök „kisebbségellenes, támadó jellegű megnyilatkozásait”, és felszólította az Európai Szocialisták Pártját, határolódjon el szlovák tagpártja vezetőjének „veszélyes és elfogadhatatlan” megjegyzéseitől. A Néppárt Európa legnagyobb és legbefolyásosabb pártcsaládja. A 27-ből 14 EU-országban - valamint hat nem uniós európai országban - adja az állam- vagy kormányfőt. Néppárti politikus Herman Van Rompuy, az uniós országok csúcsvezetőit összefogó Európai Tanács elnöke, valamint José Manuel Barroso, az Európai Bizottság - az unió központi javaslattevő-végrehajtó intézménye - elnöke. A 27 tagú Európai Bizottságban 13 néppárti politikus foglal helyet, és a Néppárt adja a legnagyobb frakciót az Európai Parlamentben.
Kizárhatják a Szlovák Nemzeti pártból Ján Slotát
2013. március 26. - (mti)
Fegyelmi eljárást indít a Szlovák Nemzeti Párt (SNS) elnöksége Ján Slota, a párt szélsőséges kijelentéseiről ismert egykori elnöke ellen - közölte a TASR szlovák közszolgálati hírügynökség. Ján Slota ellen hűtlen kezelés gyanúja és úgymond a párt létének veszélyeztetése miatt indít eljárást az SNS vezetősége. Amennyiben bizonyítást nyernek a Slota elleni vádak, a párt belső szabályai szerint a fegyelmi eljárás megrovást, tisztségéből való leváltást vagy akár a pártból való kizárást jelentheti Ján Slota számára. Andrej Danko az SNS jelenlegi elnöke az eljárás megindításának tényét ugyan megerősítette, ám azt, hogy konkrétan miért vetült Slotára a hűtlen kezelés gyanúja, nem részletezte. Az ügy kapcsán annyit mondott: úgy véli, egy 142 éves pártnak nagyobb vagyonnal kellene rendelkeznie, mint két számítógép és két gépkocsi. A szlovákiai politikai spektrum jobbszélén elhelyezkedő, jelenleg parlamenten kívüli SNS a legrégebbi múltra visszatekintő szlovák politikai csoportosulás. Miután a párt tavaly tavasszal nem jutott be a parlamentbe, Ján Slota bejelentette: nem indul a párt elnöki posztjáért a következő tisztújításon. Erre ősszel került sor, amikor is Slotát a párt tiszteletbeli elnökének választották meg. A Ján Slota ellen felhozott vádaknak külön élt ad, hogy a szlovák sajtó az ország leggazdagabb emberei közé sorolja a volt pártelnököt. Az előzőleg több szlovák kormányban is szerepet vállaló SNS soraiból korábban több olyan miniszter is kikerült, akikkel szemben az állam számára előnytelen szerződések megkötései miatt eljárások indultak. Az idén 60 éves Ján Slota először 1994-ben került az 1990-ben újjáalakult Szlovák Nemzeti Párt élére, ezt a posztot egy megszakítással 2012 őszéig töltötte be.
A szlovák központi bank ismét rontott növekedési előrejelzésén
2013. március 26. - (mti)
A szlovák központi bank a januárban prognosztizált 1,3 százalékról 0,7 százalékra csökkentette Szlovákia idei gazdasági növekedésére vonatkozó előrejelzését. Az NBS januárban egy alkalommal már rontott a növekedési prognózison, akkor a decemberi 1,6 százalékos előrejelzését módosította 1,3 százalékra. A jegybank (NBS) kedden Pozsonyban közzétett aktuális prognózisában módosult a szlovák gazdaság jövő évi kilátásaira vonatkozó előrejelzés is. Ennek alapján a központi bank 2014-ben a szlovák gazdaság 2,8 százalékos növekedésével számol. Az NBS tavaly decemberben 3,5, idén januárban pedig 3,3 százalékos gazdasági növekedést feltételezett 2014-re. Jozef Makúch, a szlovák központi bank elnöke szerint a gazdaság fejlődésének kilátásait főként a hazai gazdaság terén tapasztalható negatív jelzések miatt kellett módosítani, ám részben szerepet játszott a külföldi kereslet csökkenése is. „A módosítás főként a hazai kereslet további csökkenésével függött össze” - fogalmazott, majd hozzátette: a gazdaság fejlődésének alakulását befolyásoló faktorok közül az elmúlt időszakban egyedül a nettó export volt pozitív. A szlovák központi bank 0,3 százalékponttal 14,9 százalékra emelte a munkanélküliség idén várható arányára vonatkozó előrejelzését is. Az NBS aktuális előrejelzése 2015-re számol a munkanélküliség csökkenésével, akkorra 13,8 százalékos rátát vár. Visszafogta a központi bank az infláció várható alakulásával kapcsolatos előrejelzését is. Eszerint a fogyasztói árak idén 1,9 százalékkal emelkednek, míg a bank az év elején még 2,2 százalékot prognosztizált. A legfrissebb előrejelzés szerint 2014-ben 1,6, 2015-ben pedig 1,9 százalékos lesz az infláció.
Követendő példának tartja a magyarországi rezsicsökkentést egy szlovák honatya
2013. március 25. - (mti)
Követendő példának tartja a rezsicsökkentés irányába tett magyarországi lépéseket egy szlovák ellenzéki honatya, aki kampányt kíván indítani Szlovákiában, hogy 20 százalékkal csökkenjen a lakossági villanyáram ára. Alojz Hlina, aki a tavalyi választásokon az Egyszerű Emberek és Független Személyiségek (OLaNO) mozgalom listáján jutott be a szlovák parlamentbe, hétfőn Pozsonyban újságírók előtt ismertette célkitűzéseit. „Ihletet kellene meríteni a magyar példából. Az az érzésem, hogy ott kevésbé félnek a nagy vállalatoktól és jobban szem előtt tartják polgáraik érdekét” - mondta az MTI-nek nyilatkozva Hlina, aki szerint jelenleg minden „tisztességes országban” csökkennek az energiaárak, tekintettel a csökkenő keresletre, és ahol ez nem így van, az csak a politikusok tétlenségének vagy érdekösszefonódásoknak tudható be. A szlovák ellenzéki képviselő a téma kapcsán hangoztatta: Szlovákia az Európai Unióban a legrosszabb helyet foglalja el az „energiaszegénységi listán”, azaz átlagban egy háztartás itt költi pénzének legnagyobb hányadát az energiaszámlák kifizetésére. Hlina szerint ez többek közt annak tudható be, hogy Szlovákiában az energetikai cégek árbevételének maximalizálása folyik a parlament hallgatása mellett. Hozzátette: ha meglenne rá a politikai akarat, akár már holnaptól 20 százalékkal olcsóbb lehetne például a villanyáram, csupán egy intézkedés kellene hozzá. Ezzel összefüggésben rámutatott: Szlovákiában a fogyasztók nem csupán a villanyáram valós árát térítik meg, amikor kifizetik a villanyszámlát, hanem különböző pótlékok formájában rájuk terhelik például az alternatív energia előállításának többletköltségeit vagy akár az atomerőművek fűtőanyagának elszállításából adódó költségeket is. „Ezek a többletköltségek évi 300 millió euróba kerülnek a háztartásoknak” - hangsúlyozta a képviselő a Hálózati Ágazatokat Felügyelő Hivatal (ÚRSO) adataira hivatkozva. Hozzátette: elképzelése szerint a fennálló „nem normális” állapotot a vonatkozó törvényi szabályozások átírásával kellene megváltoztatni. Az ötlet megvalósítása érdekében Hlina a közeljövőben aláírásgyűjtést is magában foglaló kampány indítását tervezi.
El lehet-e csalni a választásokat a határon túlról?
Elősegíthet-e egy esetleges választási csalást a határon túli magyarokra vonatkozó statisztikák eltitkolása? Mekkora veszélyt jelent a külhoni állampolgárokra, hogy a magyar állam a választások előtt hónapokig levelezget velük? Egyáltalán érdemes-e energiát ölni egy olyan csalásba, amely rájuk épít? Az elmúlt hetekben számos legenda kapott lábra, utánajártunk, van-e alapja a suttogó propagandának. Egyelőre a Fidesznek sincs ötlete a maga állította csapda kikerülésére:
http://hvg.hu/itthon/20130326_valasztasi_csalas_hataron_tuli_magyarok
Orbánék nyomába eredne egy szlovák képviselő
http://mno.hu/kulfold/orbanek-nyomaba-eredne-egy-szlovak-kepviselo-1147169
A U.S. Steel tulajdonában marad a kassai acélmű
2013. március 25. - (mti)
A következő öt évben nem adja el a kassai acélművet a U.S. Steel. Az erről szóló megállapodást Robert Fico szlovák miniszterelnök és David Rintoul, a cég igazgatótanácsának elnöke kedden Kassán írta alá. A megállapodás szerint az amerikai acélóriás a következő legalább öt évben nem adja el az általa 2000-ben privatizált gyárat, legalább a jelenlegi szinten tartja alkalmazottai számát és továbbra is együttműködik azokkal a szlovákiai beszállítókkal, akikkel eddig. A cég befektetési támogatásokat és további adókedvezményt nem kap, viszont Robert Fico kabinetje kötelezettséget vállalt: jövő év januárjáig olyan értelemben módosít több környezetvédelmi törvényt, hogy a vállalat számára lehetővé váljon bizonyos környezetvédelmi támogatások elérése. Ezek összege előzetes becslések szerint mintegy 14 millió eurót tehet ki évente. Robert Fico miniszterelnök a megállapodást jó hírnek és rendkívül fontosnak nevezte. Hangsúlyozta: tekintettel a munkanélküliségi adatokra és a válság más kihatásaira a kormánynak kötelessége volt, hogy megkezdje a vállalat maradásához vezető tárgyalásokat, amint tudomást szerzett annak lehetőségéről, hogy az acélművet eladhatják. Megjegyezte: az acélvállalatnak nyújtott környezetvédelmi és egyéb engedmények némelyike a memorandum alapján 15 évig marad érvényben, másrészt ez a segítség nem jelent többletkiadásokat az államnak. Öt év múlva, amennyiben még mi leszünk kormányon, ismét leülünk, hogy beszéljünk a további lehetőségekről - tette hozzá. David Rintoul szerint a megállapodás lehetővé teszi, hogy a vállalat a „jövőbe nézzen”. Rámutatott: a kohó egyes berendezéseinek modernizációja után jogosultakká válnak bizonyos „zöld támogatások” megszerzésére Az előzetes becslések szerint ez a beruházás mintegy 70-80 millió euró értékű lesz. Hangsúlyozta: az acélipar nem rendkívüli engedményeket, csupán „fair” körülményeket kér működéséhez, és ha ezt megkapja, akkor a világ bármely részén működő vállalatokkal is állni tudja a versenyt. Az amerikaiak 2000-ben mindössze 60 millió dollárért vásárolták meg a kassai acélművet, ugyanakkor átvállalták annak 340 millió dolláros tartozását. A vállalat 2010-ig összesen mintegy 430 millió dollár adókedvezményt kapott, és így a kassai acélmű nyereséggel működött, tavaly azonban már 25 millió dollár veszteséget termelt. Ezt követően tavaly ősszel merült fel először hivatalosan annak lehetősége, hogy a U.S. Steel eladná a kassai üzemet.
Egy jól sikerült Márai-szeánsz
http://ujszo.com/online/kultura/2013/04/13/egy-jol-sikerult-marai-szeansz
Márai-rendezvénysorozat kezdődött Kassán
2013. április 7. - (mti)
Két, Márai Sándor életének és életművének szentelt kiállítás ünnepi megnyitójával vette kezdetét a „Tisztelet Márainak, tisztelet Kassának - a Magyar Művészeti Akadémia Európa Kulturális Fővárosában” nevet viselő rendezvénysorozat a kassai Thália színházban vasárnap este. A Magyar Művészeti Akadémia (MMA) és a rendezvényeknek helyszínt adó kassai Thália színház kétnapos közös programjának keretében irodalmi előadásokra, kerekasztal-beszélgetésekre, filmvetítésre és más, Márai személyéhez és életművéhez kötődő rendezvényekre is sor kerül. A Márai-kiállítások megnyitóján az első látogatókat Mészáros Alajos, a Magyar Közösség Pártja (MKP) európai parlamenti képviselője és Csáji Attila, az MMA alelnöke köszöntötte, aki Márai két, a biztonság feladásának és a félelem elutasításának szükségességét, illetve a veszélyes helyzetek felvállalásának fontosságát méltató esszéjéből olvasott fel. Az egész év folyamán látogatható kiállításoknak a Thália színház Márai stúdiója ad otthont. Az egyik, Márai életét fényképekben és dokumentumokban bemutató tárlat anyagát a budapesti Petőfi Irodalmi Múzeumtól kapták kölcsön a rendezvény szervezői. A másik, a Thália szervezőcsapata által összeállított, kiállítás anyagát Márai műveinek színházi bemutatóiról készült fényképek, plakátok és szórólapok alkotják, ezeket több tucat, főként közép-európai, de néhány tengeren túli teátrum segítségének köszönhetően sikerült összegyűjteni. „Még Chiléből is érkezett plakát az ottani nemzeti színház egyik előadásáról, így örömmel mondhatom, hogy a kiállításunk anyaga folyamatosan bővül, olyannyira, hogy kénytelenek leszünk szűrni az anyagot, mert a helyszín adottságai korlátozottak” - mondta el az MTI-nek Czajlik József, a Thália színház igazgatója. Kifejtette: a két kiállítás, illetve a „Tisztelet Márainak, tisztelet Kassának - a Magyar Művészeti Akadémia Európa Kulturális Fővárosában” rendezvény a Thália és az MMA közötti hosszabb távú együttműködés része, s az év további részében egyéb magyar vonzatú kulturális programokra, köztük magyar animációs filmek bemutatására és egy kortárs zenei koncertre is sor kerül. A Thália igazgatója szerint a rendezvénysorozat ötlete akkor született meg, amikor tavaly nyáron megtudták, hogy elutasították azokat a projektjeiket, amelyeket a Kassa Európa Kulturális Fővárosa 2013 (EKF) keretében szerettek volna megvalósítani. Hozzátette: amikor a tervezett rendezvények jövője kétségessé vált, segítő kezet nyújtott az MMA, amely a szakmai szerepvállaláson kívül a programköltségek nagy részét is biztosította. „Ez a programsorozat így a mi saját EKF-ünk lett, azután, hogy egyetlenegy magyar vonatkozású terv sem került be a kulturális főváros nagy stratégiai programjai közé” - jegyezte meg Czajlik József. A közös rendezvény sorozata hétfőn a Magyar Művészeti Akadémia irodalmi estjével folytatódik.
Adóamnesztiát tervez a szlovák kormány
http://hvg.hu/gazdasag/20130326_Adoamnesztiat_tervez_a_szlovak_kormany#utm_source=hirlista&utm_medium=aggregator&utm_campaign=hvg
Megalakult a Határon Túli Magyarok Pártja - budapesti címmel
http://www.bumm.sk/80285/megalakult-a-hataron-tuli-magyarok-partja.html
Romkocsma mellett laksz? - Többet érhet a lakásod
Mit keresnek orosz és szlovák befektetők a budapesti Kazinczy utcában?
http://resourceinfo.hu/hu/cikk/lakas/35177.html
Teherkompjárat létesülhet Esztergom és Párkány között
2013. március 23. - (Kossuth Rádió / Krónika)
Teherkompjárat létesülhet Esztergom és Párkány között magyar-szlovák együttműködéssel. Völner Pál infrastruktúráért felelős államtitkár hiánypótlónak nevezte a beruházást. A komp a teherforgalom könnyítését szolgálná, hiánypótló beruházás lenne, napi hetven kamion szállítását tenné lehetővé - mondta el a Krónikának Völner Pál, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium infrastruktúráért felelős államtitkára. Egy korábbi pályázatot elevenítenek most fel, amely Esztergom anyagi helyzete miatt akkor meghiúsult, ám maradtak pénzek a határ menti együttműködési programban, így most a Nemzeti Infrastruktúra-fejlesztő Zrt. adná be a pályázatot közösen a szlovák partnerrel, a város pedig kiadja a szükséges engedélyeket. Völner Pál arról tájékoztatott: az előkészítési munkák már talán ősszel elkezdődhetnek, 2014-ben pedig elkészülhet a létesítmény és üzemelhet a komp. Üzleti alapon működne, az átszállított tehergépjárművek által fizetett díjakból fedeznék az üzemeltetési költséget. Az üzleti modell alapján ez nyereséges vállalkozás is lehet.
Elutasította a szlovák AB a bencések panaszát az oroszvári kastély ügyében
http://www.magyarkurir.hu/hirek/elutasitotta-szlovak-ab-bencesek-panaszat-az-oroszvari-kastely-ugyeben
Elutasította a szlovák AB a bencések panaszát az oroszvári kastély ügyében
2013. március 27. - (mti)
Elutasította a szlovák alkotmánybíróság (AB) a napokban a Magyar Bencés Kongregációnak azt a panaszát, amellyel a rend az oroszvári kastély visszaszerzése kapcsán indított eljárásokban hozott döntések felülbírálásáért folyamodott - adta hírül az AB közlésére hivatkozva a pozsonyi Pravda szerdán. Az alkotmánybíróság március 19-én utasította el a komáromi székhelyű rend az üggyel kapcsolatban emelt panaszát - erősítette meg az MTI-nek Anna Pancúrová, a szlovák alkotmánybíróság szóvivője szerdán. Elmondta: a beadványban a rend a szlovák bíróságok eljárása, valamint az ügy kapcsán hozott döntései ellen emelt panaszt, arra hivatkozva, hogy megsértették az alkotmányban rögzített alapvető jogait, valamint a bírósági és más jogi védelemre való jogát. Az AB a panasz „indokolatlan mivoltára”, valamint arra hivatkozva utasította el a bencések keresetét, hogy véleményük szerint a testület nem rendelkezik elégséges jogkörrel arra, hogy az ügyben döntést hozzon. Hozzátette: a döntés részletes indoklása még készülőben van, annak tartalmát azt követően hozzák nyilvánosságra, hogy a döntést kézbesítik az eljárásban érintett feleknek. Az AB mostani döntése, miután az összes szlovákiai jogorvoslati lehetőség már kimerült, egy több mint 16 éve húzódó peres eljárás végét jelenti Szlovákiában. Az ügy ugyanakkor várhatóan mégsem zárult le teljesen, mivel a rend tavaly októberben jelezte: ha Szlovákiában már nem lehetséges, akkor az európai fórumok előtt folytatja a fellebbezést. A Magyar Bencés Kongregáció még 1994-ben kérvényezte az oroszvári kastély visszaszolgáltatását a szlovák államtól arra hivatkozva, hogy az - 1948-ban az akkori Szlovák Nemzeti Tanács (SNR) döntése alapján elkobzott - ingatlant Stefánia belga hercegnő - Lónyay Elemér gróf 1945-ben elhunyt felesége - végrendeletében a bencés rendre hagyta. A kérvényt a szlovák állam semmisnek nyilvánította, mivel álláspontja szerint az nem tartalmazta a törvényben előírt alaki kellékeket. Ezt a döntést a rend 2002-ben megtámadta. Az ügy több elutasító határozatot követően 2008-ban az Alkotmánybíróságra, majd ennek elutasító határozatát követően a Legfelsőbb Bírósághoz került. Tavaly októberben a szlovák Legfelsőbb Bíróság is elutasította a bencések azon keresetét, amellyel a rend az oroszvári kastély ingatlanjára vonatkozó örökösödési jogának kívánt érvényt szerezni. Bár ezzel, a beadvány tárgyával kapcsolatban kimerültek a Szlovákiában érvényesíthető jogorvoslati lehetőségek, a rend ezúttal a bírósági döntések kapcsán élt panasszal az alkotmánybíróságon. Ennek elutasító döntése született meg a múlt héten. A korábbi eljárások tárgyát képező oroszvári (Rusovce) ingatlant és a rajta lévő neogótikus kastélyt és melléképületeit reprezentációs célokra szeretné használni a szlovák kormányzat. Bár az évtizedek óta romló állagú építmények felújításáról már tavaly nyáron megszületett a döntés, a munkálatok anyagi források híján mindmáig nem kezdődtek meg.
Eladó Stróbl Alajos kastélya
Jelenleg a Szlovák Hajózási- és Kikötői Vállalat /Slovenská plavba a prístavy/ tulajdonát képezi.
http://www.felvidek.ma/nezopont/jegyzet-kommentar/38630-elado-strobl-alajos-kastelya
Kto bol Alojz Stróbl?
http://www.youtube.com/watch?v=lUrLmONRNkY
Alojz Stróbl sa narodil na Liptove
http://www.gmb.sk/sk/exhibition/detail/127
Stretnutie s Alojzom Štroblom
http://luno.luno.hu/content/view/3106/62/
Készen vagyooook!
A magyar kormányt azzal vádolják, hogy nem európai stílusú, erőszakos és antidemokratikus. Ezt a magyar kormány úgy akarja kivédeni, hogy nem európai stílusban és erőszakosan lép fel...
http://www.parameter.sk/rovat/paravelemeny/2013/03/22/keszen-vagyooook
Ellenségeink: A német gyerekek
2013. március 23. - (Seres László - ujszo.com / A szerző a hvg.hu munkatársa)
Na, erre már nem lesz elég az ötven konzul és az ötven népművelő, akiket a Nemzeti Autópályán-hagyás Kormánya a nyugati magyar diaszpórára ereszt. Mert az, hogy Magyarország ellen fordul a korábban művelt, ma már tudjuk, kik által dezinformált Nyugat, az EU vezetői, Amerika, a londoni elemzők, a főbb konzervatív napilapok, véleményformálók, think tankek, hogy függesszék fel a szavazati jogunkat, mert leépítjük a demokráciát, az egy dolog; velük még könnyen elbánunk, ahogy eddig is, a bevált taktika alapján: a tények nem tények. Minden másképp van. A jogállamot csak erősítjük, az Alkotmánybíróság jogköreit még bővítjük is. A választás olyan szabad lesz, mint még soha. A szabadság szolgaság, a háború béke, a tudatlanság erő. Na de. Itt van ez az új izé, a kettes német közszolgálati csatornán, hírek gyerekeknek, benne egy rövid rajzfilm a magyar helyzetről - na, ezzel szemben mi, a magyarok kétharmada által szabadon választott kormány, kissé tehetetlenek vagyunk. Mert aki gyerekeket manipulál, az a jövőt manipulálja. Hiszen a fiatalság a jövő jelzáloga. Nálunk is van Gyerekhíradó az M2-n, nem mintha értenénk, miért kell gyerekek lelkét megrontani a történések mákonyával, mi a legszívesebben a felnőtteknek is kihagynánk az ilyet, hiszen mi ezt és még sok más hasonlót értünk közszolgálaton. A hírek a nép ópiuma. De jó, legyen gyerekhíradó - ha mi is szerkeszthetjük! Minket kihagyni a rólunk szóló animációkból, ez milyen tempó már, kedves uniós tagtársak és tagtársnők? Közmédia, mi? „Vannak bizonyos szabályok, amelyek mind a huszonhét uniós tagországra vonatkoznak. Van azonban egy ország, Magyarország, amely nem a legjobban ügyel ezekre a szabályokra” - hazudják például szemérmetlenül. „A magyar politikusok többsége úgy döntött: az ország legfontosabb bíróságának ezentúl sokkal kevesebb jogosultsága lesz” - állítják teljesen megalapozatlanul. Hogy ez mennyire nem így van, kérdezzenek meg bárkit a Fény utcai piacon! „A kormány azt akarja, hogy az emberek az újságokban, rádiókban, tévében csak jó híreket kapjanak róluk” - verik bele a német gyerekek fejébe, mintha legalábbis ez akkora baj volna. Hát ki szereti a rossz híreket? Ez a „Piros lap Magyarországnak” című izé bizony „gusztustalan médiatermék”, ahogy Főkommunikátorunk, Kumin Ferenc teljes joggal nevezte. A Külügyminisztérium külön közleményt adott ki a súlyos magyarellenes támadás ügyében. Sőt, maga Miniszterelnök Úr volt kénytelen elhatárolódni a valódi közszolgálati rádióban az ő közszolgálati gyerekműsoruktól: „sajnálom a német gyerekeket, Magyarországon ez elképzelhetetlen lenne, hogy a gyerekeket politikai agymosásnak vessék alá. Ha nálunk ilyen történne, akkor mindenki repülne. Természetesen tiltakozunk, de a politikai vélemények nem tények.” Nem győzzük eléggé hangsúlyozni, hogy a gyerekek indoktrinációja nálunk természetesen állami monopólium, az oktatás feladata, ha már a szülők egy részében sem bízhatunk. De a tévé? Az az önfeledt kikapcsolódás, a mesék, a fantáziavilág birodalma, már ami a felnőtteket illeti. A gyerekeknek meg ott van Maja, a méhecske és A nagy ho-ho-horgász. Ez a német gyerekműsor bizony Magyarország ellenségeinek új generációját termeli ki, és ezt nem hagyhatjuk. Előbb-utóbb úgy hadat üzenünk nekik, mint annak rendje. Csak előbb igyák meg a kakaójukat.
Semjén: Üdvözöljük a prágai képviselőház kettős állampolgárságról hozott döntését
2013. március 27. - (mti)
Semjén Zsolt nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes közleményben üdvözölte, hogy a prágai képviselőház szerdán jóváhagyta a cseh kabinet kettős állampolgárságra vonatkozó javaslatát. A kormányfő kereszténydemokrata helyettese az MTI-nek küldött közleményében úgy értékelte: a javaslat elfogadása a térség számára fontos és előremutató. A prágai képviselőház szerdán hagyta jóvá a cseh kormány tervezetét arról, hogy Csehországban is lehetővé teszik a kettős állampolgárságot. Amennyiben az új állampolgársági törvényt a szenátus is jóváhagyja, és az államfő aláírja, a jogszabály a tervek szerint 2014. január 1-jén életbe lép. Az önálló Cseh Köztársaság megalakulása óta (1993) olyan szabályozás van hatályban, amely szerint egy új állampolgárság felvételével az érintettek automatikusan elvesztik eredeti, cseh állampolgárságukat. Ez csak azokra nem érvényes, akiknek külföldi állampolgár a házastársuk. Egy a kilencvenes évek végén megkötött kormányközi szerződés alapján cseh-szlovák viszonylatban is lehetséges a kettős állampolgárság. Petra Schneiderová, a belügyminisztérium szóvivője a törvénytervezettel kapcsolatban korábban az iDnes hírportálnak azt mondta: „Teljes mértékben lehetővé válik a kettős állampolgárság azon cseh állampolgárok számára, akik önkéntesen felveszik egy másik ország állampolgárságát.”
Gyors döntést kér az Európai Bizottságtól az állampolgársági petíció ügyében az MKP és az EMT
2013. március 25. - (mti)
Közös állásfoglalásban kér mihamarabbi elbírálást és támogató választ az Európai Bizottságtól (EB) a szlovák állampolgárságuktól megfosztott felvidéki magyarok ügyével foglalkozó petíciós beadvány kapcsán a Magyar Közösség Pártja (MKP) és az Emberi Méltóság Tanácsa (EMT). A szlovák állampolgárságától megfosztott Gubik László és Lomnici Zoltán, az EMT elnöke által tavaly ősszel benyújtott beadványt az Európai Parlament (EP) petíciós bizottsága januárban befogadta, azaz „kivizsgálandónak” ítélte. A panasszal azonban csak azt követően foglalkozhat az EP, miután az EB is véleményezte. Lomnici Zoltán azt mondta az MTI-nek: az Európai Bizottsághoz már több mint egy hónappal megérkezett a dokumentum. Azért kérik, hogy a bizottság minél hamarabb támogató választ adjon az ügyben, mivel a magyar állampolgárságukat nyíltan felvállaló felvidéki magyarokat azóta is, mintegy másfél éve folyamatosan jogsértések érik - tette hozzá. „Van köztük olyan, aki miután személyigazolványát is elvették, ideiglenes tartózkodási engedéllyel él pozsonyi lakásában” - mutatott rá. A hatályos előírások nem szabják meg, hogy az Európai Bizottságnak milyen határidőn belül kell véleményeznie az EP petíciós bizottsága által befogadott beadványokat. Berényi József, az MKP elnöke ezzel kapcsolatban azt mondta: annak ellenére, hogy a véleményezés szokványos időtartamára nincs szabály, szeretnék, ha az EB aktív és pozitív hozzáállást tanúsítana a szlovákiai jogfosztások ügyében, annál is inkább mert a szlovák hatóságok továbbra sem változtattak és a jelek szerint nem is kívánnak változtatni azon a gyakorlaton, hogy „zaklatják az érintetteket”. A pártelnök hozzátette: a szlovák hatóságok arra a kérésükre sem reagáltak, hogy függesszék fel a felvidéki magyar állampolgárok ellen folyó eljárást addig, amíg megszületik az alkotmánybíróság döntése a módosított szlovák állampolgársági törvény alkotmányosságáról. A helyzet változatlansága azt jelzi, hogy a pozsonyi kormány továbbra is fenn kívánja tartani a felvidéki magyar állampolgárok jogfosztott helyzetét és hátrányos megkülönböztetésben részesíteni állampolgárainak egy csoportját - jelentette ki Berényi József.
Szarka László: Fordulatértékűek a szlovák-magyar ügyben tett lépések
2013. március 23. - (Duna Közbeszéd)
Az érdekek közösek, el kell dönteni, mit viszünk ki a nemzetközi „vitapiacra” - mondta Szarka László történész a Duna Televízió Közbeszéd című műsorában. A szlovákiai magyarok érdekében írásbeli kérdéssel fordult a brüsszeli igazságügyi biztoshoz Hankiss Ágnes EP-képviselő. A politikus azt kérte Viviane Redingtől, hogy a magyar állampolgárság felvétele miatt szlovák állampolgárságuktól megfosztott magyarok ügyét kezelje olyan érzékenységgel, ahogyan a magyar alaptörvénnyel foglalkozik. Hankiss Ágnes levelében azt kérdezi a biztostól, a szlovák eljárást összeegyeztethetőnek tartja-e az alapvető jogokkal. Szerinte az Európai Bizottságnak a szlovákiai magyarokat érő jogsértéseket ugyanúgy meg kellene vizsgálnia, mint a magyar alaptörvény módosítását. A bizottság korábban elutasította a szlovák állampolgársági törvény vizsgálatát, mivel azonban az Európai Parlament petíciós bizottsága nemrégiben befogadott egy ezzel kapcsolatos kérelmet, kénytelen az ügyben hivatalosan állást foglalni. Szarka László történész a Duna Televízió Közbeszéd című műsorában azt mondta: a magyar-szlovák kapcsolat eljutott egy olyan ponthoz, mikor szeretnénk valóban közép-európai uniós „szomszéd országokhoz” méltóan viselkedni, el kell dönteni, mit viszünk ki a nemzetközi „vitapiacra”, és mit oldunk meg közösen, hiszen az érdekeink közösek. Szarka László fordulatértékűnek nevezte az elmúlt hónapokban megtett lépéseket. Mint mondta, megteremtődött egy olyan, nyugodt állapot, melyet valamennyire már az előző kormányzat idején is sikerült megalapozni a Radičová-kormánnyal. Azzal a Miroslav Lajčák-interjúval kapcsolatban, amelyben a szlovák diplomácia vezetője azt mondta, Szlovákia készen áll arra, hogy olyan érzékeny témáról is tárgyaljon Magyarországgal, mint a Beneš-dekrétumok, ám ez komplexebb ügy, mint a cseh-német kiegyezés, kijelentette: a magyar külügyminiszter vetette fel, hogy a folyamat egy bocsánatkéréssel kezdődhet el, és nem Magyarország a sértett fél a Bemes-dekrétumok esetében, hanem az az 500 ezer magyar, akit nem sikerült kitelepíteni és otthon maradt. Így Szlovákia a saját állampolgárai iránt áll fenn bocsánatkérési kötelezettsége, ám ez csak a kezdet lehetne - emelte ki a történész. Szlovákia nem kívánja felülírni világháborús történetét - emelte ki Szarka László, hozzátéve, hogy a szlovák álláspont szerint ezek a törvények új eljárást nem alapozhatnak meg, azokat saját jogrendszerük történetének tekintik - és ezt nem csak a nagyhatalmak ismerik el, hanem az egész európai uniós bővítésen is átment a kérdés, tehát több szinten is új frontot kellene nyitni - fogalmazta meg. Arra a lapvéleményre, mely szerint Csehországnak kellene segítenie Magyarország és Szlovákia számára a Bemes-dekrétumok ügyében, azt mondta: van saját példánk, hiszen Magyarország az elüldözött 250 ezer némettel ugyanezt megtette Németországgal és az elüldözött németekkel szemben. Magyarországnak is van felelőssége az áttelepített felvidékiek iránt, nekünk kell kárpótolnunk az elengedett háborús jóvátétel ellenében. Szarka László szerint akár egy közös jóvátételi alapot is létre lehetne hozni.
A magyarországiak Szlovákiába járnak nyerőgépezni
http://www.penzcentrum.hu/vasarlas/kivegeztek_a_nyerogepeket_megis_uj_kaszinok_varjak_a_magyar_jatekosokat.1036002.html
2022-es téli olimpia - Lengyel, szlovák két jó barát
http://nol.hu/lap/sport/20130328-lengyel__szlovak_ket_jo_barat
Madarak a márciusi havazásban Pilisszentlélek közelében
Vörösbegy (Erithacus rubecula) ül egy hóban fekvő elhullott mezei nyúl nyakán a Pilisben. - Két egerészölyv (Buteo buteo) egy elhullott fácánkakason veszekszik a Pilis hegység egyik tisztásán, Pilisszentlélek közelében. - MTI Fotó: Kovács Attila
http://www.facebook.com/photo.php?fbid=397427903689525&set=a.165789530186698.33779.147596498672668&type=1&relevant_count=1&ref=nf
Tájház-konferencia Pilisszentkereszten
Magyarországi Szlovák Tájházvezetők XIII. Országos Konferenciája 2013. április 13-án a Pilisi Szlovákok Központjában - Témája: Lehet-e a tájház egy település etnogasztronómiai központja? - Fuhl Imre (www.oslovma.hu) felvételei
https://www.facebook.com/media/set/?set=a.403957369703245.1073741832.147596498672668&type=3
Túra Pilisszentlászlóról Pilisszentkeresztre
www.oslovma.hu/XXX/PiZoldUt.pdf
2013. április 20-án (szombaton) a Pilisi Zöldút Egyesület és a Pilisszentkereszti Szlovák Önkormányzat közös szervezésében
https://www.facebook.com/media/set/?set=a.407883159310666.1073741834.147596498672668&type=1
https://www.facebook.com/events/442166622527748/
Közös utakon - Meghívó az V. Pilis-túrára
http://www.oslovma.hu/index.php/sk/aktuality/151-aktuality3/759-spolonmi-chodnikmi-vstup-na-vrchol-pilia
A pilisi szlovákok hagyományos túrája
https://www.facebook.com/events/157699927731470/?ref=22
Haluskafőzés a mezőberényi szlovákoknál
2013. április 12. - (Hír6.hu)
A Mezőberényi Szlovákok Szervezete és a Szlovák Nemzetiségi Önkormányzat közös szervezésében Haluskafőzést rendezett. A programra a szervezők a Kodály úti óvoda szlovák csoportjait is meghívták. A rendezvény célja a szlovákok gasztronómiai hagyományainak felelevenítése, a metélt tésztának vagy haluskának a megismertetése, népszerűsítése volt. A berényi szlovákok már visszatérő programként készítenek minden évben egy alkalommal haluskát közel 150 főnek, az óvodásoknak, a szervezet tagjainak és a meghívott vendégeknek. A reggeltől késő estig tartó programon megismerkedhettek az érdeklődők a tészta elkészítésétől egészen a készétel tálalásáig. Láthatták, ahogy a tésztacipókat nagy kerek lapokká nyújtják, és összehajtogatás után metéltté vágják. A délelőtt folyamán a gyerekek megcsodálhatták a nénik hihetetlen kézügyességét, ahogy pillanatok alatt lisztből tésztát varázsoltak, majd üstben kifőzték. A régi történetek, amelyeket a munkafolyamán osztottak meg a gyerekekkel, egy teljesen más világot, napirendet, életmódot elevenítettek fel. Megtudták a szlovákok azon hagyományát is, hogy különösen télen, szombaton főzték a haluskát és annyit, hogy másnapra, vasárnapra is maradjon. Ezen a napon káposztás, mákos, túrós tészta került elsősorban az asztalra, de a gyermekek kérésére előkerült a lekvár is, a jó szlovák szilvalekvár. Köszönet illeti az óvó néniket, hogy erősítik és partnerek a hagyományok őrzésében, segítik ilyen módon is a berényi szlovákság hagyományainak ápolását. A rendezvényen egy csodálatos egyveleget láthattak az ott lévők, lelkes, idős, idősebb néniket, bácsikat, akiknek láthatóan jól esett, hogy odafigyelve munkájukra, néha tátott szájjal nézték, hallgatták őket és mellettük azok a gyerekek, akik őszinte érdeklődéssel, ámulva néztek rájuk. A rendezvényt meglátogatta Siklósi István polgármester is, aki megerősítette a nemzetiségi programok jelentőségét, a hagyományok ápolását és ilyen jellegű átörökítés fontosságát.
Varázslatos szlovák konyha
Kezd öntudatra ébredni - Igazi kincsekre bukkanhatunk - A krumpli életmentő volt…
http://www.nosalty.hu/ajanlo/varazslatos-szlovak-konyha
Ízőrzők: Tótkomlós, Dunaegyháza, Kisnána, Domoszló
Magyarországi szlovákok receptjei
http://www.mo-ka.hu/izorzok/receptek_totkomlos.html
http://www.mo-ka.hu/izorzok/receptek_dunaegyhaza.html
http://www.mo-ka.hu/izorzok/receptek_kisnana.html
http://www.mo-ka.hu/izorzok/receptek_domoszlo.html
Tetszik