Egy hamisítatlan pilisi szlovák

A szentlászlói szlovákok fülében ismerősen cseng Fuhl Imre neve, aki újságíróként, kétnyelvű költőként és közösségi emberként is sokat tett és tesz azért, hogy a pilisi szlovákság nyelve, kultúrája, hagyományai fennmaradjanak globalizálódó világunkban. Imrével szentkereszti otthonában beszélgettem.

- Szentlászló úgymond a második szülőfalum. Ha két évvel korábban születek, ide születek, akárcsak egyik nővérem és a bátyám. Édesapám, Fuhl József és édesanyám, Franyó Róza - aki Franyó Rudolf nővére - átköltöztek ugyan a szomszéd faluba, de én a nyarakat itt töltöttem a szentlászlói kölyökbandákhoz csapódva. Többnyire pilisi szlovákul, ha úgy tetszik tótul beszéltünk, de engem a szentlászlói gyerekek gyakran kinevettek a szentkereszti „tájszólásom” miatt… A két falu között elég szoros kapcsolat volt, búcsúba, ünnepekkor akár gyalog is átjártunk egymáshoz. Talán nyolc éves se voltam, amikor Szentlászlóról hazaszöktem az erdőn keresztül, és nem tévedtem el.
A budapesti szlovák gimnázium után a pozsonyi Comenius Egyetem bölcsészkarára kerültem, újságíró szakra. A felmenőági családomon túl - hiszen őseim között egy-egy német is akad - a saját családom is multikulturális. Szlovákiában ismerkedtem meg az akkor szintén külföldi ösztöndíjasként ott diákoskodó lengyel feleségemmel, Jolkával. Fiaink, Tomi és Dani, háromnyelvűek, kisebbik fiunk ráadásként az egyetemen cseh szakra is jár.
- Majdnem harminc évig voltál a Budapesten megjelenő Ľudové noviny című országos szlovák hetilap szerkesztője.
- Szlovákiai tanulmányaim után rögtön itt kezdtem dolgozni. ’91-ben én voltam az első főszerkesztő, aki választás útján, a hazai szlovák szervezeteket képviselő bizottság fölhatalmazásával került ebbe a pozícióba. Később főszerkesztőként megalapítottam és csaknem nyolc éven át szerkesztettem a hazai szlovákok első internetes portálját (luno.hu). Közben ’96-ban társalapítója és sokáig - társadalmi munkában - szerkesztője voltam szülőfalum helyi újságjának, a Pilíšan - Pilisszentkereszti Hírmondónak. Jelenleg szabadúszóként tevékenykedem, illetve alapítóként 2011 óta üzemeltetem és szerkesztem az oslovma.hu független magyarországi szlovák portált, melynek politikai, kulturális, történelmi és irodalmi rovatai mellett fő erőssége a nyílt véleménynyilvánítás. A portál publicisztikáknak és elemzéseknek is helyet ad, például a nemrég közzétett 2011-es népszámlás nemzetiségi adataival, a nemzetiségek parlamenti képviseletével és egyéb aktuális problémával kapcsolatban. Fontosnak tartom a magyar és a szlovák sajtó monitorozását is, igyekszem minden, Magyarországon megjelenő szlovák és Szlovákiában megjelenő magyar témát megjeleníteni.
- Az újságírás mellett költészettel, műfordítással, fotózással is foglalkozol.
- Időnként valóban el akarok valamit mondani és keresem hozzá a számomra legmegfelelőbb formát. Mivel például énekelni, táncolni vagy rajzolni és festeni nem tudok, maradnak az említettek. Nika Ferenc fotográfus szerint az én képeimből készült az első digitális fotókiállítás az országban. Három önálló verskötetem mellett írásaim elég sok kiadványban, régiónknál maradva a pilisi szlovák költők antológiáiban is olvashatók, többek közt a pilisszántói Alexander Kormoš és a szintén szentkereszti születésű Gregor Papuček alkotásai mellett. Pilisszentlászlón még Franyó Rudolf helytörténeti és népi építészeti témájú könyveinek szerkesztőjeként és kiadójaként is lehet találkozni a nevemmel.
- Mindemellett országos és helyi szintű közéleti feladatokat is vállalsz.
- Megalakulása óta tagja vagyok az Országos Szlovák Önkormányzatnak, amelyben az Együtt Koalíció vezetőjeként a pilisi régiót és a Magyarországi Szlovákok Szövetségét is képviselem. 2014-ben újra lesznek nemzetiségi önkormányzati választások, ahol - az új szabályok alapján - most már mindenki, aki a helyi nemzetiségi választói névjegyzékbe regisztrál, nemcsak a helyi, hanem a megyei és az országos szlovák önkormányzatokra is szavazhat. Ez sokkal demokratikusabb, mint az eddigi elektori rendszer, és nagyon igényli majd a helyi szintű tájékoztatást.
Pilisszentkereszten voltam önkormányzati képviselő és a szlovák önkormányzat elnöke is. A hőskornak számító 90-es években az infrastruktúra kiépítése mellett létrehoztunk egy emlékparkot, berendeztünk egy tájházat, kétnyelvű utcatáblákat szereltünk föl, gondoztuk a régi szlovák, magyar és német feliratú sírokat, és sorolhatnám... Az elhíresült Szlovák Ház - botrány után a Pilisi Szlovákok Központjának megszületésében is aktívan részt vettem. A Pilisi Szlovákok Egyesületével évente pár nagyobb rendezvényt szervezünk: a szlovák bált, a szentléleki favágóversenyt és ötödik éve a Pilis-túrát, amire sok vendég érkezik Szlovákiából is. A Pilis-tetőre kirándulunk ilyenkor a környező falvakból, de a túra mindenki számára nyitott: nem titkolt célja a szlovák-magyar barátság elmélyítése.
- Hogyan látod a pilisi, ezen belül a pilisszentlászlói szlovákság jövőjét?
- Szentlászlón is hasonló folyamatok zajlanak, mint nálunk, Szentkereszten. A falu zárt közösségből egyre inkább nyitottá válik, ami azt is jelenti, hogy a szlovákság szempontjából felhígul. Szlovákságunk jövőjét ugyan valóban sok minden veszélyezteti, de azért nemcsak túl egyszerű, de igazságtalan is lenne mindenért a frissen betelepülteket hibáztatni. Ha tudatosítják magukban, hova, milyen közösségbe jöttek, ha képesek alkalmazkodni, együttműködni, nem lenézve a helyieket összefogni velük és segíteni a közös boldogulást... - semmi baj a betelepültekkel. Kimondottan örülnünk kell annak, ha magyar gyerekek szlovákul tanulnak, és ismerkednek a szlovák hagyományokkal, mint tudtommal a szentlászlói iskolában is. A szentlászlói viszonyokat ugyan naprakészen nem ismerem, de azt tudom, hogy itt felkészült és lelkes szlováktanárok tanítanak, mint például a szentkereszti Glück Mária vagy Szabó Mónika, aki a Magyarországi Szlovákok Szövetségében is aktív. Sajnos a nemzetiségi nyelvvesztés korát éljük, pedig nemcsak a nemzet, a nemzetiség is nyelvében él. Ezért minden lehetőség nagyon fontos, ami sajátos kultúránk továbbélését segíti az uniformizálódó világ futószalag-hatása ellenében.
Varga Diána
falu-lap@eszke.hu
Falu-lap / DediNoviny - 2013. május
Pilisszentlászlói kulturális és közéleti újság