S197

27. ÖSKÜ
Öskü : ritk. Őskü, -n : -be, -rü, : -bü, -re : -be, -i [K1. P. K2. Öskü]. – T: 4828 ha, L: 2294. – 1981-től Várpalota városkörnyéki települése. – Nh.: Öskü talaja nagyon köves, sziklás. A falu helyén réges-régen egy hatalmas szikla, ’őskő’ állt. Erre települt rá a falu. Innen ered az Őskő, népnyelvi változatában Őskü, Öskü. – P: „Őskünek neveztetik hihető a’ sok kőtől mely itten vagyon. Őskü község határában létez ugynevezett Bánta puszta, és ezen határban 6 szürt készitő kalló van”. – Fcs.: Az ösküieket tótoknak csúfolták származásuk miatt. [] Mások külföldieknek nevezik őket, mert a hagyomány szerint 1918–19-ben kikiáltották az önálló ’tót’ (=szlovák) köztársaságot, s vámot szedtek az átutazóktól a mai 8-as úton. – A bakonyi szlovákság legdélibb csoportja él itt, melynek asszimilációja a II. világháború után felgyorsult. Néhány szlovákos név őrzi etnikumuk emlékét.
1. Gyéloki-murvabánya : Gyélogi-murvabánya [K1. K2. Köves gyélog] B. Az ugyanilyen nevű külterületi határrész belterületi részén van. 2. Erkej utca : Erkel utca [Erkel Ferenc u] U. A hivatalos név „ellágyított” kiejtési változata a szlovák anyanyelvű lakók nyelvhasználatával magyarázható. 3. Adi utca [Ady Endre u] U 4. Bántai ut Út. A falutól Bántapusztára vezet. 5. Barina, -'ba [K1. Tói források] Fr. 

S198

Ezen a területen állóvíz volt, amelyben nyaranta kendert áztattak, télen jeget vágtak a jégverembe. Valamikor forrás is volt itt, de később ez eltűnt. 6. Popëlárnya, -'ba Fr. Cserjés faluszél, libalegelő. 7. Hamuház [Hamuházi u] U. Az egykor itt állott hamuházról, amelyben hamuzsírt
főztek. 8. Gátyik, -ra D. Tövében forrás volt. Ez táplálta a Scheider-vízfolyást. Itt egy kis gátat létesítettek. Így biztosították a vizet a Hamuház számára. Adatközlők szerint innen ered a név, a gát szlovákos kiejtési változata. 9. Snejdër, -hëz Volt Vf. A Schneider családról, amely a vízfolyás mellett lakott. Ma már kiszáradt vízmeder. 10. Sallai utca [~] U 11. Kert utca [~] U 12. Kis utca [~] U 13. Szürüs, -be Fr. 1945 előtt a gazdák ide hordták a gabonát, és itt csépelték el, itt is tárolták. Széna-, illetve szalmapiac is volt itt. Egy kis része a Kert utca (11). 14. Vasut alatt S, a belterülethez tartozó 
szántó. Fekvéséről. 15. Kertëk, -be : Vasut alatti kertëk S, Mf. A belterülethez tartozó kertek. Fekvéséről. 16. Nyócas, -ra : Műut Út. A 8-as számú főut. 17. Kovácsműhej : Hanák kovács É. Hanák Márton kovácsmesterről. 18. Kutyaszoritó utca : Fürszt utca [Fürst Sándor u] U. Nagyon keskeny, szűk. 19. Snejdër-hid Híd. A Schneider-vízfolyás fölött. 20. Gyéloki-források : Gyélogi-források F. A Hideg-folyót táplálták. 21. Hideg-fojó Vf. Források táplálták, ezért nagyon hideg volt a vize. 22. Kis-jegënye Fasor, Fr. A vízfolyások torkolatánál jegenyesor volt. A körülötte levő területet is erről nevezték el. 23. Fő utca : Lenin utca [Lenin u] U. A falu leghosszabb és legforgalmasabb utcája. 24. Forrásoki-kertëk. Kertek a Gyéloki-forrásoknál. 25. Hófogó. Hófúvásos hely. A vasút védelmére épített hófogók. 26. Körtefa. Hatalmas vadkörtefa állt itt. Kivágták, de a helye ma is fontos tájékozódási pont. 27. Nagy-kendërfőd : Nagy-kendërës [K1. Kenderes] Fr. A Hideg-folyó mellett nagy területen kendert termesztettek. A hosszabb táblát nevezték így. 28. Kis-kendërfőd : Kis-kendërës : Kendërës, -be : Konopnyicai-kertëk [K1. Kenderes] Fr. A rövidebb táblának a neve. Az utolsó név valószínűleg szlovák eredetű. Ma már nem használják. 29. Láfka, -'ra Fahíd. A Váradi-malom után a vízfolyáson egy gerendát fektettek keresztül. Hídnak használták. Az átjáró szlovákul ’láfka’. Innen az elnevezés. 30. Grófi-kertëk Kertek. Zichy gróf birtoka volt. 31. Rubanya, -'ba Fr. Kertek. 32. Hivőtemető : Baptista temető Te 33. Váradi-kertëk S, k. A Váradi családé. 34. Váradi-malom : Vörös malom : Cserepes malom É. A volt tulajdonos nevéről, illetve a vörös színű cseréptetejéről. 
Felülcsapott malomkereke még most is megvan. 35. Temető-hëgy D. A temetőhöz való közelségéről. Nincs beépítve. 36. Mahán-hëgy : Mahány-hëgy D. Az egykori tulajdonos Gáspár család ragadványnevéről. 37. Váradi-fojó Vf. A Váradi-malmot hajtotta. 38. Malomi-kertëk. S, k. A malom melletti kertek. 39. Pálinkaház É. Szeszfőzde. 40. Szikla utca : Hëgy utca [Szikla u] U. Hegy utca a meredeksége miatt. 1966-ban a vízvezeték ásásakor nehezen haladtak a sziklás talajban. Akkor adta a Szikla utca nevet Jasper József tanácselnök. 41. Temető Te. Katolikus és evangélikus köztemető. 42. Kűkereszt : Kükereszt [K1. Kreuz Erfindung] Ke. A falu egyetlen keresztje a Temető bejáratánál. 43. Temető utca [Rákóczi Ferenc u] U 44. Kápolna-hëgy Halom. Ebben végződik a Kálvária. 45. 

S199

Kis-kápolna Volt É. Kápolna a Kálvária végén. A Bodajkról hazatérő búcsúsok utolsó állomása volt. Keresztjáró napokon ide vonultak ki. 46. Kërësztut : Kálvária, -'ra 47. Iskola utca [~] U 48. Petőfi iskola É. Egy tanterem, tornaszoba és pedagóguslakás. Az előtte elhaladó utcáról nevezték el. 49. Alsó iskola : Āsó iskola. Három tanterem és óvónői szolgálati lakás. Földrajzi fekvése alapján. 50. Bántai ut [Vörös Hadsereg u] U 51. Kovácsműhej É. Sevinger Jánosé volt. Már nem működik. 52. Vasuti átjáró Ua. 53. Vasut. A Székesfehér–Veszprém vasútvonal belterületi szakasza. 54. Temető köz [~] Köz 55. Lënin utca [~] U 56. Dëák Ferenc utca [~] U 57. Főső-kertëki-hëgy [K1. Felső kertek és szántóföldek] D, gyér növényzet, ligetes 58. 

S200

Petőfi Sándor utca [~] U 59. Kükép tér [Kossuth tér] Tér 60. Kükép : Āsó-kükép Szo. Szent Anna-szobor. Ösküi kőfaragó mesterek alkotása. Szent Annát úgy ábrázolja, amint a gyermek Szűz Máriát könyvből tanítja. 61. Pósta É 62. Templom : Ëvangélikus templom É 63. Ságvári utca [~] U 64. Pája : Régi sportpája : Vásártér. 1980-ig ez volt a sportpálya. 1945 előtt itt tartották az állatvásárokat. 65. Vásártér utca [~] U 66. Sport utca [~] U 67. Templom : Katolikus templom 68. Szabadság tér [~] Tér 69. Kükép : Főső-kükép Szo. Szentháromságoszlop. A bántai kőbányában fejtett kőből dolgoztak az ösküi kőfaragók. Miként a Szent Anna-szobor, ez is az ő munkájuk. Szőlőindákkal
díszített barokk oszlop, előrészén Szűz Mária szobra. 1746-ban készült. 70. Park. A falu központjában kialakított kis terület néhány paddal, díszbokrokkal. 71. Ovoda É. 1981-ben készült. 72. Parókia : Paplak É. Evangélikus lelkészi hivatal és lakás. 73. Sörház É. Egykori sörgyár. Mivel a komló vadon is megtermett, a sörfőzésnek nagy hagyománya alakult ki. „Nevezetes Öskü a jó serről, mely itt főzetik” (Tud. Gyűjt. 1834. III. k.). 74. Őrház É. MÁV-megállóhely, jegykiadó szolgálati irodával és váróteremmel. 75. Vasut utca [Rózsa Ferenc u] U 76. Bem utca [~] U 77. Major sor [Dózsa György u] U. Korábban itt major volt, néhány lakóházzal. 78. József Atilla utca [~] U 79. Szabadság utca [~] U 80. Tanács : Községháza : Községház É 81. Klubëc-malom : Glubëc-malom : Sörház-malom Volt É. Felülcsapott vízimalom volt Klubecz Elek tulajdonában. A 3. név a Sörház szomszédságára utal. 82. Āsó faluvég Fr. A vasút és a műút közötti terület tartozik ide. 83. Délő, -re : Delelő, -re S, l volt. Nagy része beépítve. 84. Főső-forrás : Főső-források : Vizmű. A forrásokra telepítették a falu ivóvízellátását biztosító vízvezetékrendszert. 85. Forrási-kertëk : Forrásoki-kertëk Kertek. A források jó öntözési lehetőséget biztosítottak. Ez az alapja az itt kialakult kertkultúrának. 86. István utca [~] U. 1966-ban kapta a nevét. Az itt lakó háztulajdonosoknak István volt a nevük. Azt kérték, hogy az utcát róluk nevezzék el. 87. Vacula-műhej É. Vaczula Ferenc kovácsmesteré volt. Ma lakóház áll a helyén. 88. Major köz [~] Köz 89. Mecset, -hëz : Kerek kápolna É. Nh.: Török eredetű, innen a neve. P: „Volt Öskü községben egy tőrők vár vízzel kőrülvéve, melynek
romjai láthatók, ennek által ellenében napkeletre egy magos kősziklán áll egy gömbölyű régi épület – török mecset volt-e az, vagy puskaporos torony – vagy leshely, nem tudhatni. – Ezen épület katholikus templomnak használtatott egész 1848ik évi utolsó Octoberig, még nagyobb szerű templom néhai Gróf Zichy István főldes Uraság által épitetett, és 1848ik évi, Nov. 1-én fel is szenteltetett – a’ régi bezáratott, és az olta zárva áll”. Műemlék, XII. századi. 90. Mecset utca : Iskola utca : Kis utca : Mészáros utca : Malom utca : Geleszi utca : Kucsërka utca [Mecset u] U. Az 1. név az utcában lévő Mecsetről. A 2. név a szomszédos iskoláról. A 3. az utca korábbi kiterjedéséről. A 4–5. a hajdan itt állt Mészáros-malomról. A 6. Mészáros Lajos apjának ragadványnevéről. A 7. a benne lakó ilyen nevű családról. 91. Központi iskola É. Általános iskola. 92. Kocsma : Csillag É. Italbolt, vendéglő. Legényavatókat, legénybúcsúkat, farsangi bálokat tartottak itt. A 2. név a 

S201

vendéglő cégéréről. 93. Kultur : Bikaistálló [Petőfi Sándor Művelődési Ház] É. 1962-ben épült a tűzoltószertár és az apaállatistálló helyén. A 2. nevet csak az öregek használják. 94. Glubëc, -ba : Klubëc, -ba Vf 95. Főső faluvég Fr 96. Posványos, -ba Fr. Mf, rét volt a falu nyugati részén. Sok forrás tört fel ezen a területen a felszínre. A sok víz süppedőssé, posványossá tette. 97. Kühid Vf. A falut keresztülszelő pataknak szakaszonként más nevet adtak. Itt egy kis kőhíd épült, az elnevezés innen ered. 98. Kühid Híd 99. Kisöskü, -re Fr. Az 1940-es években kezdett kiépülni. Ide tartozik: 86., 113., 125. 100. Plébánia É. Római katolikus lelkészi hivatal és lakás. 101. Tanácsadó : Zöldkërëszt É. Régi falusi házból alakították ki. A 2. név csak az idősek nyelvhasználatában él. 102. Tüzoltószërtár É. 1963-ban épült. Az Önkéntes Tűzoltó Egyesületnek nagy
múltja van. A zsúfolt településszerkezet miatt gyakoriak voltak a tűzesetek. 103. Tasnër Antal utca [~] U. A falu szülöttéről, aki Széchenyi István személyi titkára volt. 104. Régi plébánia É. Ma lakóház. 105. Kovácsműhej É. Balogh Lajos kovácsmester műhelye. 106. Zápátakom, -ba : Zápátkom, -ba [K1. Tón tuli telek P. Tontuli] Fr. Valószínűleg szlovák elnevezés, amelyet a magyarok is használnak. Patakon túli területet jelentett. 107. Stark : Stark-kocsma É. Stark József tulajdona volt. 108. Táncsics utca [~] U 109. Jelënëk-bót É. Jelenek György vegyeskereskedése volt. 110. Arany János utca : Cigány sor [Arany János u] U. Valamikor cigányok laktak itt. 111. Honvéd utca [~] U 112. Csikótelep Tel. A II. világháború előtt és alatt a honvédség lótenyésztő telepe
volt. 113. Móric Zsigmond utca [~] U 114. Tói-kertëk [K1. Tó helye] Kertek. A Mészáros-malom előtt megduzzasztották a patak vizét, így keletkezett a „tó”. Innen az elnevezés. Másik feltevés szerint a római korban itt halastó volt. 115. Ujlaki köz [~] Köz. Az Újlaki-vár itt felszínre került maradványairól nevezték el ezt a rövid utcát. 116. Mészáros-malom : Tói malom : Falubéli malom É. Régen felülcsapós kallómalom volt Mészáros Lajos tulajdonában. 1968-ban szűnt meg a vízjog. 117. Kis-fojó Vf. A malom előtt megduzzasztott víz itt már szabadon folyhatott, kisebb lett. 118. Basalak É. Ma lakóház. 119. Malina-lik Bg. A vasút oldalában van. Az adatközlők szerint egy Malina nevű család lakott itt. A II. világháború idején óvóhelynek használták. 
120. Török temető Te. A középkori kerek kápolnát a néphagyomány török eredetűnek hitte, a közelében feltárt temetőt ezért nevezték így. A vasútépítéskor tárták föl egy részét. 121. Sinkovics-hëgy Do, mlen. Az itt lakott családról. 122. Fullërgödrök : Fullërfőd G. A Magyrországon ritka lelőhelyű fullerföld nevű agyagásvány került itt felszínre, melyet kémiai tulajdonságai miatt a háború alatt szappanpótlónak használtak. 123. Csöngős sorompó. Vasúti sorompó, melyre csengő volt szerelve. 124. Őrház Volt É. Vasúti őrház. 125. Bartók Béla utca [~] U 126. Méj-viz : Mél-viz Vf. A falun keresztülfolyó patak ezen a szakaszon a legmélyebb. 127. Nagy-fojó Vf. A Mészáros-malom előtt megduzzasztották a patak vizét. Így lett Nagy-folyó. 128. Kocsmáros-kertëk S, k. A kocsmáros használatában lévő terület. 129. Tói-rét : Záribnyikom. Beépítetlen, sík terület, rét. A 2. név szlovák eredetű. Magyarok is használ-

S202

ták. Ma már csak a legöregebbek ismerik. 130. Tói-fődek [K1. Tón tuli telek P. Tontuli]. Beépítetlen sík terület. Nh.: Itt római telep volt. Ezt látszanak igazolni az itt előkerült régészeti leletek. 131. Délő, -hő : -re : Delelő, -hő, -re [Ibolya u] U. A közbirtokosság legelője volt. Ide tartozik: 133–6. 132. Kinizsi utca [~] U 133. Kodáj Zoltán utca [~] U 134. Délő-kut : Delelő-kut. Kút a Delelőben. Maradványai még láthatók. 135. Jázmin utca [~] U 136. Pásztorház É. A falu csordásának és kanászának lakása volt benne. 137. Dolina, -'ba Fr. Már beépített terület. 138. Vilonyai sor [Jókai Mór u] U 139. Nagy-hëgy : Vizház-hëgy : Dolinai-hëgy D. A falu legmagasabb dombja. Itt áll a vízmű tulajdonában levő kis építmény. 140. Kis-erdő S, e. A belterület határán. 141. Sportpája Ua.
142. Gyërtyánosi kapu Útszakasz. A Bakonynána felől Öskü határába belépő út kezdete. 143. Cserepes gunyhó : Vadászház É. Az erdős hegyoldalon állt cseréptetővel, nyír terasszal. Úri vadászoknak készült. Később favágók használták éjjeli szálláshelynek. 144. Gesztënyés sor Út. Gesztenyefák szegélyezték. 145. Mészkemëncék. Mészégető hely volt, sokan foglalkoztak mészégetéssel. 146. Línia : Lénia. Nyiladék (szekérrel is járható út) az erdőben. 147. Balai-magos [K1. Bala K2. Felső Balla] D, l, ma lőtér. A század eleje óta katonai gyakorlótér a 
Veszprémi-fennsík jelentős része. Öskü területéből ide tartozik: 147–8., 150–2., 198., 202., 256. 148. Határ-vőgy Vö, l, ma lőtér. Öskü és Tés határán húzódik. 149. Hajagosi kapu Útkezdet. A Nádasdy grófok bekerített vadászterületének határa az erre vezető földúton. 150. Északi-kavërna Sziklaüreg r, l, ma lőtér. Az 1930-as években innen mozgattak gépi erővel egy emberalakot. A lőgyakorlatokon ez volt a cél. 151. Hársasi-vőgy Vö, sz, ka, l volt, ma lőtér. A sok hársfáról. 152. Hajagosi-sarok Ds, l, részben lőtér. A Hársasi-erdő és a Sáska-rét felől jövő utak itt futnak össze sarkot alkotva. 153. Hársasi-erdő D, e, sok hársfával. 154. Móroc-tető Ht, e 155. Paló-tető : Palkó-tető Ht, e. Nh.: Erdőirtás közben egy Palkó nevű fiatalemberre rádőlt a fa, s itt lelte halálát. 156. Paló ut : Palkó ut Földút. Az ilyen nevű tetőre vezet. 157. Küpajta Sziklaképződmény. Favágók, erdei munkások menedékhelye
vihar idején. 158. Sötét-horog H, e. Olyan sűrű volt az erdő, hogy nappal is sötétség volt benne. 159. Sötét-horogi kapu Útkezdet. A Sötét-horoghoz vezető útnak azt a részét nevezték így, ahol az út a falu határába lépett. 160. Bér-hëgy H, e 161. Cserkész ut Gyalogút. Erdészek, erdőőrök használta több ágú gyalogút. Ősszel az asszonyok, lányok az avart letakarították róla, hogy a lépések zaja ne riassza el a vadakat. Régen az erdőben levő cserkésztáborhoz vezetett. 162. Hármashatár Ds, Hs, l, e. Az ösküi, várpalotai és a tési határ találkozása. 163. Pléhorgya, -'ba Vö, vízmosásos e 164. Malom-kuti erdészlak É. 1945 előtt még használták. Már romba dőlt. 165. Sáska-rét S, r, l. Sok volt itt a sáska. 166. Balai-ódal : Balai-ódā [K1. Bala] Do, Vö, e, l 167. Köz-cser : Köröszt-cser D, e. Főként
cserfák vannak benne. 168. Utászház É volt. A főbb erdei utak rendbentartására hivatott utász lakása volt. 169. Olasz erődi erdő D, e. Olasz mintára készült itt egy erőd közvetlenül az I. világháború előtt. 170. Olasz erőd É, erődítmény 171. 

S204

Malom-kuti-csemëtekert : Faiskola D, csemetekert volt, ma sz, bokros, mlen. 172. Malom-kuti-dülő [K1. ~] Ds, e, l, sz 173. Bántai-csemëtekert : Faiskola S, csemetekert volt, ma sz, parlag. 174. Csigër-kuti-forrás F. Jó ivóvízzel. Kővel volt kirakva. 175. Homokbánya B 176. Csebere-erdő Ds, e, mlen 177. Kaszálló, -ra S, r, kaszáló 178. Gazdaság, -ba M. A Ballapuszta gazdasági épületeit magában foglaló részt nevezték így. 179. Intézőház : Erdészház É volt. A pusztát irányító intéző egykori lakása. Erdészháznak is használták. 180. Főső-Bala [K1. Bala K2. Felső Balla] Hr, egyhén Ds, r, kaszáló, l 181. Sudaras-kut Gémeskút 182. Malom-kuti-erdő [K1. Felső e] Ds, e. Egy részét kiirtották. 
183. Zsellér-erdő : Zsöllér-erdő : Zsellér-birtok Hs, e 184. Bántai-sudaras : Ökrös-kut Gémeskút volt. Ennél itatták a gulyát. 185. Kühányások. Sziklás terület, mlen. Nagy kockakövek vannak egymáson, mintha óriások szórták volna össze őket. Egy nagy kövön szamárköröm nyoma látható. Nh.: Krisztus urunk földön jártának emléke. 186. Perei kapu : Aszói kapu Drótkapu. Itt lehet Perepuszta felől megközelíteni a falut. Csak az erdész nyithatta ki. A másik név Aszó-völgy szomszédságára utal. 187. Böszörményi-erdészház : Menedékház É volt. A névadó erdész lakott benne. A II. világháború után elpusztult az épület. 188. Főső-szürüs. Gazdasági udvar. A balai gazdasághoz tartozott. Szalmát, szénát, takarmányt tároltak itt. 189. Balai-sudaras-kut Gémeskút 190. Balai-legellő [K1. Felső legelő] Ds, l 191. Bántai-erdő : Óbirtokossági-erdő [K2. Felső Bánta Ó-birtokosság] D, e. A név
eredetét egy Mátyás királyra vonatkozó mondával magyarázzák. 192. Csigër-kuti-dülő [K2. Felső Bánta] Ds, sz, l 193. Köröszt-cseri elágazás Útelágazás. A Balai út itt ágazik el a Gazdaság és a Köröszt-cser irányába. 194. Hosszi-vőgyi átkelés Útkereszteződés. A Hosszú-völgy vezet fel a tési határhoz. Ezt keresztezi délnyugati irányból egy út. Ez volt a legalkalmasabb hely az átkelésre a nagyon mély völgyön. 195. Főső-Bánta [K1. K2. ~] Ds, Vm, l, sz, mlen 196. Aszó-vőgy Völgyhajlat, sz, l, mlen 197. Közép-irtás Ds, e. Az előtag a faluhoz viszonyított földrajzi fekvésére utal. 198. Balapuszta [K1. Puszta Bala K2. ~] Ds, S. Korábban gazdasági központ volt, cselédlakásokkal, gazdasági épületekkel. 1935 körül az épületeket lebontották. Lőtér lett. 199. Disznó-árok Árok, Vö, l. Az agyagos földön, a mélyedésekben megáll az esővíz. A disznók ezekben fürödtek. Innen a név. 200. Somos, -ba Ds, l, e. A sok sombokorról. 201. Bántai-fődek : Bánta, -'ba [K1. ~] S, sz, l, mlen 202. Kiráj ut Kövesút. Rucsommajorból (Hajmáskér) induló út, amelyet az I. világháború orosz hadifoglyai építettek. Egy hadgyakorlatot a király is megszemlélt. Erre az alkalomra készült 
ez az út. 203. Kárpáti-főd D, sz, l, mlen. Kárpáti nevű erdész használta. 204. Kocsmáros-vágás Vö, e 205. Gombás-vőgy Vö, e. Sok gomba, főleg vargánya található itt. 206. Bántai-kübánya : Bántai-kűbánya [K1. Bántai sziklás és kőbánya P. Kőbányai d K2. Kőbánya] B 207. Magyalina, -'ba : Magyalos, -ba Ds, l. Az 1. név szlovák eredetű. Tölgyest jelent. Régen sok bolyhos tölgy volt itt. 208. Sárgafődes-gödör G, S, l. Innen hordta a falu népe a sárgaföldet a sározáshoz, sikáláshoz. 209. Hosszi-vőgyi-ódal Do, l, e 210. Hosszi-vőgy Vö, l 211. Avar temető Te. 1924 körül 

S205

tárták fel. Rhé Gyula ásatásokról készült jegyzeteit a veszprémi Bakony Múzeum adattárában őrzik. 212. Āsó-Bánta [K1. K2. ~ P. Bánta d, ka] Hr, S, sz 213. [K1. Bántai Papi telek] 214. Balapusztai-erdő S, e 215. Tehénjárás Ds, e. Az I. világháború után a Kincstári gazdaság legelőterülete volt. 216. Āsó-balai ut Gyalogút 217. Álami-terület S, e, sz 218. Válaszvonal Út. Az állami területet és a gazdák földjeit választja el. 219. Gazdák fődje S, D, e, sz, l 220. Kü : Kű : Kőkoporsó Ds, sz. Az itt talált régészeti leletről – római kori kőkoporsó – kapta a nevét. 221. Aranyos-kuti gyalogut Gyalogút. Aranyos-kúttól Bántapusztára vezet. 222. Bántapuszta : Bánta, -ba [K1. Puszta Bánta P. Bánta Puszta Hnt. Bántapuszta] Pu. Gróf Zichy-birtok volt. A Honvéd Kincstár vette meg az 1900-as években. Katonai csikótelep létesült rajta. Szent György tiszteletére szentelt kápolna állt itt. Minden évben Szent György napján tartották a búcsút. Ma már csak a tsz bikaistállója van meg. Egy-két juhász él még itt családostul. 223. Makkó-főd S, sz. Makkó nevű várpalotai személy vitéz telke volt. 224. Āsó-Bala [K1. Bala K2. ~] S, l 225. Kata-temető H, Vö, l. Nh.: Az I. világháború előtt egy Kata nevű asszony elárulta a betyárok rejtekhelyét, ezért bosszúból megölték, és itt temették el. Gáspár István ny. tsz-elnök édesanyja még látta a sírt az 1930-as években. Jelenleg a fejfa helyén egy csipkebokor áll. 226. Aranyos-kuti-dülő [K1. Kosárok és aranykut] Men, sz. Nh.: Amikor
Krisztus a földön járt, ezen a vidéken is vándorolt. Az ő lába nyomában keletkezett az a rengeteg „aranyos” vizű, ivásra is alkalmas forrás, ami ezen a területen feltört. A mezőn dolgozók innen hordták az ivóvizet. – Római telep (villa) volt itt, alapjait meg is találták. Római kori edénycserepeket, tetőcserepet, pénzeket is találtak itt. Ezek a helytörténeti gyűjteményben vannak. 227. Palotai-határ S, sz, mlen. A várpalotai bánya tulajdona. 228. Aranyos-kuti-források : Aranyos-kut [K2. Aranyoskút] F 229. Aranyos-kuti-rét [P. Aranykuti] Men, r 230. Hideg-fojó : Péti-csatorna 
Vf. Az 1950-es években a Péti Nitrogénművek csatornázta. Üzemi víznek használják. 231. Kosároki-dülő [K1. Kosárok és aranykut] Men, sz. Az adatközlők szerint a név onnan ered, hogy valamikor a mezőn dolgozóknak kosarakban hordták az ebédet. 232. Hideg-fojói hid Fahíd 233. Aranyos-kuti kallók [P. Kallokmentébeni]. Malmok voltak. 234. Bántai-nagy-rét [K2. Bántai r] S, r 235. Küjes-Gyélog : Köves-Gyélog : Köves-Gyélok : Főső-Gyélog : Főső-Gyélok [K1. K2. Köves Gyélok] Enyhén lejtős, sz, l. Köves talajáról. 236. Falu-rét : Bika-rét Men, S, r, sz. Innen takarmányozták a falu bikáit. 237. Dombolca, -'ba Ds, r, sz 238. Hajmáskéri-határ S, sz, l. Fekvéséről. 239. Āsó-balai-erdő [K1. Bala K2. Alsó Balla] S, e, l 240. Balai ut Földút 241. Hornyiháj, -ba : -hó Vö, libalegelő 
242. Főső-kertëk [K1. Felső kertek és szántóföldek] Men, sz, k. A faluhoz közel eső, annak felső határánál levő kertek. 243. Hornyiháji-szántó Ds, sz, l 244. Közép-Gyélog : Közép-Gyélok [K1. P. K2. Közép Gyélok] S, sz. Egy része már belterület (l. 1.). 245. Közép-Tálok Men, sz, r 246. Főső-Tálok [K1. Felső Thálok K2. ~] Men, sz, r 247. Táloki kalló. Kallómalom volt. 248. Āsó-Tálok [K1. K2. ~] S, sz, r 249. Kocsiátkelő hid Fahíd 250. Zsidó-rét [K2. ~] S, r. A Zichy gróf-

S206

tól bérelte egy zsidó ember. Délkeleti részén van a római kőgát. 251. Bántai-kis-rét [K2. Bántai rét] S, r 252. Rësëtár, -hó : Rësëtár-ház : Utkaparó : Utkopróház Volt É. Resetár nevű útkaparóról, aki itt lakott. 253. Kuglicstanya Volt É. Tulajdonosáról. Itt keresztelkedtek a „hívők” a patak vizében. 254. Kügát : Római-kügát : Kikëri-tói-duzzasztó. Fél m3-es bántai kövekből építették. 158 m hosszú, magassága a mai vízszinttől mérve 4,5 m. A gátat alkotó óriási kövek felületét simára csiszolták, és szorosan illesztették össze. Két kifolyócsatornája van. A keleti zsilipet átépítették, a nyugati
eredeti. A 8-as műút építésekor vastag betonréteggel erősítették meg. 255. Kikëri-tó : Tikëri-tó : Kékerü-tó : Kéterü-tó [P. Kikiri tó] Volt tó. P: „hihető azért mivel kővel van kerítve: innet kővel kerített kökörüli, ’s ebbő lett a’ totoknál kíkerító, fekszik ez a’ Veszprémi Országut mellett, és látható a’ csuda munka most is ámbár nagyon meg vagyon rongálva, – kilehetett e’ tonak epítője, nem tudni, – némellyek azt hiszik, hogy romai munka volna az, mások ismét azt állítják, hogy Ujlaki csináltatta volna, azonban bizonyos, hogy Mátyás király Palotát bírta, ez a’ tó igen kedves mulató helye vala neki, – itt van egy kis csárda lak is”. 256. Kőris-hëgy : Kőrös-hëgy : Zászlótartó-hëgy [K1. Kőrishegy K2. Kőröshegy] D, l. Kőrises erdő volt. Lövészetkor zászlót tűztek ki, jelezve, hogy tilos a területre lépni. 257. Dögtemető 258. Szerelőműhej É. A tsz gépkarbantartó műhelye. 
259. Táloki-fojó [K1. Pap forras Bach] Vf. A Tálok nevű határrészen folyik keresztül. 260. Prëpad, -hó : Prépad, -hó : Prëpadliszkák : Prépadliszkák [K1. Kikiritó alatt] Mf, vizenyős, forrásos l. A Prépadliszka szlovákul ördögöt jelent. A sok forrás süppedőssé tette a területet. Aki nem ismerte, könnyen veszélybe kerülhetett. „Az ördögök lehúzták a mélybe”. 261. Murvabánya B 262. Āsó-Gyélog : Āsó-Gyélok [K1. Alsó Gyélog P. Alsó Gyilok K2. Alsó Gyélok] S, sz 263. Gumiüzem É. Tsz-melléküzemág. 264. Āsó-Tálok [K1. K2. ~] S, Mf, vizenyős r. 1961-ben nyírfákkal telepíteték be. 265. Dubinai-nagy-legelő [K1. K2. Dubina] Ds, l 266. Kerek-erdő Ds, e. Alakjáról. 267. Barátlakási-rét : Barátlakási-dülő : Barátlakásoki-rét : Barátlakásoki-dülő S, r. A barlangról (l. 274.). 268. Birkaistálló É. A tsz tulajdona. 269. Gyélogi-rét : Gyéloki-rét [K1. Gyélog alatti Rétek] S, r. Egyházi birtok volt. 270. Keszeitanya : Keszei-gattër : Kallófürészüzem : Szënkovicstanya [Hnt. Keszeigatter]. Tanya volt, ma fűrészüzem. Régen kallómalom működött itt. Utána Szenkovics nevű útkaparó lakása lett. Az ő leányát vette el Keszei Elek, aki fűrészüzemet működtetett a víz erejével. 271. Falu-rét : Bika-rét [K1. Vörös kallói országut mentében] S, r 272. Prépadliszkai-hëgyek Dombok, l 273. Péti-fődek [K2. ~] Ds, sz, l 274. Barátlakások Bg. Nh.: Remeték barlanglakásai voltak. 275. Átal-erdő [K1. Által erdei telek P. Általerdei K2. ~] Vö, e, sz, l. Ezen az erdőn lehetett átjutni a sólyi határba. A faluhoz viszonyítva átlósan helyezkedik el. 276. Régi műút : Régi országut Út. A falun haladt keresztül. 277. Plányovai-dombok : Plányavai-dombok [K1. Plányova] Dombok, l, sz. Szlovák eredetű. Jelentése: gyenge minőségű, vacak. 278. Országuti-dülő : Prépadliszkai-fődek [K2. Országúti] Men, sz, l 279. Mészégető kemëncék : Régi-murvabánya B. Előbb sóderbánya volt, majd 

S207

mészégető lett. Ma a tsz tulajdona. 280. Birkás-berëk Ds, l, sz. Birkalegelő volt. 281. Őrház É volt. A vasúthoz tartozott. 282. Sudaras, -hó Gémeskút. A Plányovai-dombok mellett ma is áll. Itt deleltetik a marhákat. 283. Péti-hëgyek : Dubinai-hëgyek [K1. Péthegy Hnt. Pétiszőlőhegy] Ds, l. Régen építkezéshez itt fejtettek ún. hideg (lapos) mészkövet. 284. Ēső-osztáju : Ēső-osztálu-fődek [K1. Tón tuli telek K2. Sólyi dűlő] Ds, sz. Zichy-birtok volt. 1906-tól az Újbirtokosságé lett 1., 2., 3. és 4. osztályú minősítéssel a minőség megkülönböztetésére. 285. Küsziklás-hëgy Szi, D, l 286. Szőllőhëgyi ut. Földút, amely a Plányovai-szőlőtől a Péti-szőlőhegyre vezet. 287. Plányovai-szöllő : Plányavai-szöllő [K1. Plányova K2. Plányava] S, sző 288. Plányovai-szántó : Plányavai-szántó [K1. Plányova K2. Plányava] Men, sz 289. Dubinai-legelő [K1. K2. Dubina] 
290. Sóji-határ : Sóji-dülő [K2. Sólyi d] Ds, e, l, sz 291. Jaszëncsinai-dülő Ds, sz. Szlovák név. Kőrisfás rész szomszédságára utal. 292. Nagy-hëgy ajja Do, Vö, cserjés l 293. Āsó-kertëk : Alsó-kertëk [K1. Alsó kertek és szántóföldek K2. ~] Men, sz. A faluhoz viszonyított földrajzi fekvése alapján. 294. Péti-fődek [K2. ~] Men, sz 295. Plányovai-legelő : Plányavai-legelő [K2. Plányava] Men, l 296. Dubinai kapu Hegykapu. Dubina felől itt lehetett bejutni a szőlőhegybe. 297. Méjut Földút. A Dubinai-legelőtől a szőlőhegybe vezető út. Mély bevágásban, horhosban megy. 298. Péti kapu Hegykapu. Pét felől ezen a kapun lehetett bejutni a Péti-szőlőhegybe. 299. Jaszëncsinai-erdő D, e 300. Mestër-főd S, sz. A katolikus kántortanító javadalma volt. 301. Böcskés, -be Ds, cserjés. Sok bicske(=csipke)bokor volt itt. 302. Harmadosztálu-fődek Ds, sz. Ide tartozik: 284. 303. Jaszëncsinai-legelő D, l 304. Kerek-erdő Ds, e. Alakjáról. 305. Somos, -ba Ds, e, cserjés. A sok somfabokorról. 306. Zsellér-páskom [K2. Alsó kertek] S, l 307. Plányova, -'ba : Plányava, -'ba Men,
l 308. Fehér-főd : Fehér-gödrök Gs. Hidegkonyhák nyitott kéményének meszelésére használták az innen vitt fehér színű földet. 309. Szlávik-kapu Hegykapu. A kapunál Szlávik Istvánnak volt szőleje. 310. Macska-hëgy D, cserjés, sző. Nh.: Itt valamikor vadmacskák éltek. 311. Péti-szöllőhëgy [K1. Péth hegy K2. ~] Ds, sző. Öskü helytörténeti gyűjteményében megvan a hegyközség articulusa, amely magában foglalja a hegyközség törvényeit (szüret ideje, őrzés, mezsgye rendbentartása stb.). 312. Murvabánya B 313. Drënyinai-csemëtekert Ds, sz, l. Faiskola volt. 
314. Drënyinai-szántó S, sz. Drenyina szlovákul somost jelent. 315. Plësina, -'ba S, sz, parlag. Szlovákul egyenes, lapos területet jelent. 316. Peremartoni-határ Ds, sz. A szomszéd falu határánál. 317. Parcëlla, -'ra S, sz. Valamikor egy ember tulajdonában volt, majd felparcellázva több gazda birtokába került. 318. Vilonyai-határ Ds, sz. A szomszéd falu határánál. 319. Drënyinai-erdő D, e 320. Pap-főd S, sz. Római katolikus egyházi javadalom volt. 321. Szent-fa Magányos fa volt. Nh.: Egy hatalmas tölgy állt itt, amelynek csodatevő ereje volt. A csodás gyógyulások emlékére hálatáblákat aggattak rá. Búcsúkor kijött ide a falu népe. Már nincs meg. 322. Klubëc-kapu : Glubëc-kapu. Hegykapu a Péti-szőlőhegy mezsgyéjén, Klubecz Elek szőlősgazda birtoka mellett. 323. Hármashatár Ds, e. Öskü, Peremarton és Vi-

S208

lonya határának találkozásánál. 324. Pavëlka-kapu. Hegykapu a Péti-szőlőhegy mezsgyéjén. Pavelka nevű szőlősgazdáról. 325. Szvitëk-kapu Hegykapu. A Szvitek családról nevezték el a Péti-szőlőhegynek ezt a bejáratát.
Nem tudtuk lokalizálni: P. Rajcsoli „régi nevezetét veszi a’ lovagló iskolától”. – K1: 1857., P. 1864., K2: 1924., Hnt: 1973.
Gyűjtötte: Mátrai Balázsné Istenes Edit tanár. – Adatközlők: Csincsi György 69, Gáspár István 61, Gáspár Jánosné 68, Hornyák Mihály 70 é.